30 
Stlouci, sestrouhatí (abfegen) praví se, když jeleni nebsruci Zýčí (Bast) selron s no- 
vých parohů a parůžků tlučením, obyčejně o větve měkkého dříví. 
Oseliti se (abfrischen) slove u černé zvěře oprasiti se, 
Stopu opustiti (abgehen). Pravíse: psí stopu opustili, když přestali zvěř pronásledovati. 
Zavaziti (abgenicken, abnicken, abknicken, einen Genickfang geben) slove píchnutim 
do vazn velikou dančí a srnčí zvěř zabiti. 
Za sluchy uhoditi, za sluchy dáti (abgenicken) říká „se o zajíci, když se mu plochou 
rukou vaz srazí. 
Když si zvěř sama na nějaký spůsob vaz zlomí, praví se: ona si sama zavazila (es 
hat sich selbst abgenickt). 
Obojek sundati (abhalsen) slove ohaři smyčku i s obojkem sundati. 
Vybarviti (abhůren) slove u malé zvěře a u všech dravých zvířat línati (srsť pozbývati). 
Odstíniti (abhauben, abkappen) slove: sokolu k lovu vycvičenému košené stinidlo 
(lederne Haube) smeknouti. 
Uštvati (abhetzen) znamená zvěř neb psy štváním seslabiti. Uštvaného lišáka 
chrtové rozsápali. 
Štváti (abhetzen), štvací psy pustiti a na zvěř poštvati. 
Vyhonéný (abgejagt), honěním umdlený. Vyhonéný pes. 
Odehnati neb vybojovati (abkůmpfen) říká se, když v říji veliká zvěř mužského po- 
hlaví jinou po skončeném boji zažene. 
Odhled (Abkommen). Měl jsem na jelena dobrý neb špatný odhled znamená : když jsem 
spustil, byl směr zbraně na místo, na které jsem měřil, nezměněný neb změněný (hnutím zbraně). © 
(Pokračování.) 
O Karlovarském vřidelném vápenci, 
V posledním sezení mathematicko - přírodnické třídy císařské akademie věd ve Vídni 
přednášel pan Dr. Ferdinand Hochstetter o výsledcích zkoušek pana lékarníka Góttla v Kar- 
lových Vařích, jak by se vápenných sraženin tamějších vřídel s prospěchem upotřebiti dalo, 
a předložil několik na první zkoušku zhotovených desk. j 
Jsou to dílem veliké kamenné desky, v jejichž vyhotovení pan Góttl tak daleko 
přivésti to doufá, že se jich co tabulí na stoly, co lithografických kamenů a j. bude moci 
užívati ; dílem odlitky a otisky penízů, kameí a podobných věcí, jaké by se sotva galva- 
noplastickým spůsobem zhotoviti daly. Jak dokonale srážející se vápenec všechny nero- 
vnosti podložky nápodobňuje, o tom svědčí vápenný odlitek daguerrotypu. Deska daguerro- 
typová ležela tři neděle při teplotě 37—409R. ve vápenné Karlovarské vodě, při čemž 
nejenom pražádného úrazu netrpěla, nýbrž odejmutý vápenný otisk ukazoval rysy podobizny 
co nejzevrubněji až do jemného vyšívání krajek. Místa totiž, na daguerrotypu sraženou 
rtutí zdrsnatělá a tedy světlejší, jsou také na vápenném otisku drsnější a opětují zevrub 
ve svých rozmanitých odstínech originál až do nejjemnější tečky. Mezi všemi pokusy 
o prospěšné použití Karlovarských sraženin jsou pokusy p. Góttla nejenom z ohledu vě- 
deckého důležité, nýbrž slibují též v průmyslném ohledu značný výtěžek, pováží-li se, že 
dle povrchního ocenění Karlovarské prameny za minutu 45 věder, za rok tedy 48 milionů 
krychl. střevíců vody dávají, v níž asi 800,000 liber pevné hmoty jest, která co vápmo se sráží. 
Nova alchymie. 
Obracování stříbra v zlato. Veliké vynálezy stolohybu a stání země, které v po“ 
sledním roce světem hýbati hrozily, doplnily se vynálezem nového spůsobu, jak se zlato 
dělati má, v celý trojlistek. Jistý likárník, kterýž se po delší čas v zlatonosných kraji- 
nách Ameriky co daguerrotypista živil, dopátral se konečně toho, že se stříbro v horských 
žilách zponenáhla v zlato mění. I pokusil se hned oto, jak by umělým spůsobem proměnu 
tuto vyvedl. A v skutku se mu podařilo věc odkrýti, „před kterouž nejodvážlivější du- 
chové užasnou.“ S malými útratami umí totiž dělati ze stříbra zlato a chybí mu — toť 
právě jádro celé věci — k dělání jeho jenom něco peněz, kteréž nejdříve od francouzské 
akademie, a když ta mu je odepřela od obecenstva ve zvláštní brošurce žádá. Rozumí 
se samo sebou, že ta brošurka již do německého jazyka jest přeložena; Lipské illustro- 
vané noviny uveřejňují pak vynález s věřící myslí. Bohužel však obracuje se vynálezce 
z pouhého vlastenectví jenom na své francouzské spoluobčany , 4 my snad kdybychom 
