39 
podivných vlastností a u námořníků zlopověstný. : Wilson, znamenitý © ornitholog  aměri- 
kánský, praví o něm takto: „Málo jest zajisté; cestovatelů (po Atlantském oceánu; kteří 
by byli neviděli osamotnělé' tyto: poutníky mořské, jak nad: divokým, pustým oceánem 
se vznášejí; jak za lodí poletují anebo vedle ní plují; skrovnow potravu svou z rozbou- 
řených; pěnivých vln si vydobývajíce. Poněvadž barvy smutku nosí, jsouce nahoře: černí: 
dole šedí, a obyčejně před i mezi bouří ve větších tlupách se objevují, pohlížejí, na' ně 
pověrčiví námořníci os jakousi tajnou hrůzou a ouzkostí co na zvěstovatele bouří a ne- 
štěstíe Nikdo prý nemůže povědíti, praví námořníci, odkud přicházejí šotkové tito, kam 
odletují'a kde se hnízdí.“ -— Ale: badavé oko přířodozpytče i- tuto otázku. rozluštilo, 
a névinné ibouřemile očistilo od nespravedlivého nařknutí čarodějnictví a ďábelství.: Slavný! 
cestovatel Forster vypravuje, že na. ostrovech Bahamských a Bermudských tito ptáci v ne- 
smírném mmožství pospolitě v děrách pod zemí bydlí a v nich mláďata svá vychovávají. 
"uuJedna potápka mořská z čeledi Alk (Fralercula arctica, Tauchente), v Seveřním 
moři a na břehách britanských velmi hojná, vyhrabuje sobě pon zobákem |do zémě; 
slůje až na 10 slřevíců dlouhé,'v nichž se hnízdí. 
Též tlusták (Apterodytes Palagonica, Fettgans, Pinguin) v podzemních děrách, 
jež Sám vyhrabuje, vejce svá vysedává. Pláci čeledi tlušťáků Vyžnamenávají se zakr- 
nělými křídly, pokrytými šupinovitými péry, nohy stojí vzadu, tak že na suchu  pfáci 
tito kolmo chodí. Zdržují se jenom v polárních mořích a nemohou lítati. Jsou velmi 
tlůstí, odkudž jmeno jejich. dh 
„Také jistý druh sov (Strix cunicularia, Minireule), v teplejších "Krajinách ameri- 
ckých bydlící, ukrývá se a hnízdí v doupatech podzemních, která však sobě samy ne- 
vyhrabují, nýbrž od. králíků a svišťů (Lagomys alpinus, Murmelthier) mocí dobývají. 
=4le úl s by Hnízda pozemní. ; loigiš 
ovl Ze všech hnízd, jež umělecká starostlivost ptačí pro rodinu svou buduje, jest 
hnízdo kajky (Samateria molissima, Eidergans) pro člověka nejužitečnější. Pták“ tento“ 
z "čeledi kachen obývá krajiny polární a hnízdí se zvláště na břehách Labradorů, Gron- 
ská, Islandu atd., kdežto obyvatelé tamější nemalý zisk z mateřské jeho obětavosti těží: 
Káchna tato Vystlává hnízdo své, které v písečnatém břehu vyhrabe, nejjémnějším peřím 
z /vlástních prsou vyškubaným. Soběctví lidské kořistí pro pohodlí své i na pustých 
těchto: pobřežích, olupujíc hnízdo kajky a zanášejíc hebounké peří do lože vlastního, Sin 
si pomohlo k sladkému spánku, jenž préhá z oka prostopášných hejřilů. 
Množství těchto hnízd poznáváme z toho, že r. 1750 jén z ostrova' pal za. 
5000 dolarů kajčího peří (Eiderdinen) se prodalo. 
„ Mnoho ještě jiných ptáků staví hnízda svá na ploché zemi, jak n. p. koroptev“ 
4 skřivan, Páv, křepelka atd., ukterých se však déle Zdržovati nebudeme, poněvadž vůbec 
| známá a málo od sebe rozdílná jsou. 
Pospíšíme raději k ptákům, jenž, staví 
Peu Uwobods ©) hnízda nadzemní, 
závěšujíce je ve výšce, na místě větroplavcům tejpřiměřenějším. 
Jsou pak mezi těmilo někteří, jenž "hnízda svá ždí jako zedníci; jiní je prací te- 
sařskou ze Kaká o ysekávají ; opět jn jako košalníci, z pra hnízda svá mh aneb 
