40 
co-tkadlci 2 látek, vláknatých: utkávají ; ba co praví krejčíkové šíjí sobě někteří oby- 
dlíčka svá, a jiní opět jako kloboučníci z plsti je slepují. 
Kdož by neznal. lašťovku, tuto. milou přítelkyni člověka, tuto štěbetavou vesni=' 
čanku a čilou tanečnici ve vonné  prostoře vzduchu večerního? Kdož by též neznal 
zvláštní a umělou její stavbu ? Žádný pták nestál se takovým miláčkem lidu venkov- 
ského“ jako 'laštovka. © Rolníkovi našemu jest tak řka pravým meteorologem. Příchod 
její zvěstuje mu jaro a volá jej vén mna pole k nadějiplné práci; odchod její brzkou 
zimu jemu předpovídá „Když laštovky nízko nad vodou litají, očekává opatrný hospo- 
dář brzký déšť ; dům; na němž mnoho laštovek se hnízdí, bývá prý od ohně ochráněn, 
ba i boží blesk; vyhýbá se prý tichému stánku nevinného ptáčka tohoto. Ale nejen ho- 
spodářovi jsou: laštovky věštskyně a prorokyně, i domácí drůbež bývá od laštovek varo- 
vána.Častokráte jsem pozoroval, kterak laštovky, vesele nad domem se prohánějící, 
najednou dohromady se shlukly a v rychlých kruzích nad domem se točíce náramné 
pozdvihly pískání -a štěbelání, Drůbež po dvoře se procházející ulekla se okamžitě 
křiku tohoto; husy naklonily hlavy a dívaly se jediným okem. k nebesům, slepice však 
počaly „utíkati a ukrývaly se v kurníku neb v kolně. Brzy na lo spatřil jsem v, dálce 
nad lesy jestřába neb, jiného dravce, kterého drůbež na zavřeném, vysokou zdí obe- 
hnaném dvoře viděti nemohla, dobře ale rozuměla varujícímu, křiku laštovek, které ve 
své výšce společného nepřítele dříve zpozorovaly, — Velmi nemilý dojem činí na mne 
venkovský dům, pod jehožto přístřeším viděti strhaná hnízda laštovčí, i připadá mi, ja- 
koby v něm nebydleli lidé dobří a přívětiví. 
Hnízdo  laštovčí je příliš známé, abychom se u popisu jeho déle zdržovali, 
Mnohem složitější hnízdo než laštovka staví sobě drozd (Turdus musicus, Singdrossel). 
Jeho hnízdo, obyčejně v houští ukryté, složeno jest ze tří vrstev soustředně v sobě le- 
žících. Vrstva vnější složena jest z mechu, slámy a suchých větviček, na tuto násle- 
duje vrstva z kravského a konského, lejna-slepená, na níž poslední vnitřní vrstva polo- 
žena, jest, slepená“z, drobounkého shnilého, dříví, velmi pevná a uvnitř, docela hladká, 
Dailové,a, všickni z čeledi jejich jsou praví tesařové mezi placlvem. Zdaleka se 
již rozléhá po lese -silné sekání dalovo, kterýžto vysoko na stromě vise ostrým ;z0—. 
bákem neunaveně dřevo, prosekává, vyhledávaje hmyz v něm ukrytý. Přiměřené, jeho, 
denní práci jest i hnízdo jeho, uměle v strom, vytesané. Otvor. jest krásně okrouhlý, 
jakoby, kružítkem vyměřen byl, a právě tak veliký, aby plák do něho, vklouznouti mohl;, 
uvnitř pak rozšiřuje se dutina tato k pohodlnému pokojíku se stěnami pěkně uhlazenými; 
jakoby truhlář je byl vyhladil. 
Ještě jiní pláci bydlí v děrách, které buď sami vydloubají aneb, již hotové hle- 
dají, jako n. p. sykorky, vijohlav atd. 
Vrány, havrani, a jiní pletou hnízda svá z proulí a suchého chrastí, více méně 
uměle. Straka oplitá kraj hnízda svého obyčejně ostrým trním; ejl, bravník pletou 
hnízda svá z tenkých hebounkých kořínků ; pokřovka popelavá (Sylvia cinerea), červá- 
ček (Sylvia curruca) staví ze suchých stopek rozličných trav. 
Nejznamenitější však hnízdo prací pletařskou (neb  košatnickou zbudované patří 
hejlu společenskému čili republikánovi (Loxia,socia), jak jej Vaillant nazval, který ptáka 
toho v jižní Africe pozoroval a popsal. Republikáni staví hnízda svá společně, a sice 
tak, že, nejprvé vyslaví kolem silného stromu širokou střechu z jislého druhu tenké 
trávy, tak pevnou a hustou, že voda dešťová proniknouti nemůže, ale jako po na- 
