41 
šich doškových střechách dolů stéká. Pod společnou touto střechou uplete si každý 
páreček z podobné trávy své zvláštní obydlíčko, v němž se hnízdí. Tak prý pod jedi- 
ným takovýmto příkrovem až na 400 párků svorně přebývá. 
Opominouce všechna hnízda utkaná ze žíní, chlupů neb jiných podobných látek, 
jako nalezáme u pěnice, třasořitky, pěnkavy a. jiných, uvedeme: zde pouze hnízdo spačka 
baltimorského (Iclerus baltimore, Baltimorvogel), v Americe bydlícího a jak pro krásu 
fialově rudého peří, tak i pro uměleckou stavbu hnízda svého stejně znamenitého, 
Wilson o něm vypravuje takto: „Jen málokterý plák dostihuje v stavbě hnízda co 
do pohodlí, tepla a bezpečnosti špačka baltimorského. K tomuto cíli vyhledá sobě pták 
tento dvě větvičky na stromě, a zahnuv je k sobě sváže je pevnými vlákny z lenu neb 
z konopí. Z podobných vláken a z koudele utká napotom jakési pevné sukno, které 
poněkud látce nevydělaného ještě klobouku se podobá, a z něhož utvoří měšec na 
7 palců dlouhý, jejž uvnitř opět měkkými látkami protká a žíněmi proplete, tak že celé 
hnízdo nejen teplé, suché a hebounké, ale i velmi pevné a trvanlivé jest. 
V Indii, v télo zemi divů a zvláštností, žije malý ptáček, jenž od spůsobu sta- 
vění svého hnízda jmeno krejčíček (Sylvia sutoria, Schneidervogel) obdržel. Ptáček 
tento, chtě sobě utvořili hnízdo, vyhledá široký, pevný list na některé bylině, načež 
sbírá bavlnu z keře bavlnového tamtéž rostoucího, a upřede z ní pomocí dlouhého zo- 
báčku a tenkých nožiček dlouhou pevnou niť. Touto pak sešije oba kraje listu tak pra- 
videlně a pevně k sobě, že se poněkud kornoutu podobá. Na to vystele kornoutek 
tento měkkou vlnou a hebounkým peřím, a pohodlné hnízdečko jest hotovo. 
Z ptáků, jenž hnízda svá plstěním rozličných hebkých látek, zvláště vlny, ba- 
vlny, lenu atd. staví, chci zde co zástupce všech uvésti pouze moudiválka, (Parus pen- 
dulinus, Beutelmeise), který také u nás, však jen pořídku se nachází. Hnízdo jeho má 
podobu měšce na 6 palců dlouhého a na 4 širokého. Skládá se z tenkých vláken ko- 
nopních, kopřivových neb jiných, z vlny a z plsti bylinné. To vše jest pevně a hustě 
zplstěno, a zevnitřek tenkým lejčím otočen. (Celé pak hnízdo visína šňůrce nad vodou, 
buď na rákosu nebo na vrbě. 
Na Javě a na ostrovech indického archipelagu bydlí jistý druh malých laštovek, 
jejichžto hnízda v Číně jedí, co obzvláštní lahůdku velmi draze je kupujíce. Laštovka tato 
staví hmízdo své pospolitě v hlubokých a tmavých skalních jeskyních, obyčejně u břehu 
mořského, ale též hlouběji do země. Z čeho hnízda tato se skládají, dotud se: s; ji- 
© stotou neví; někteří udávají, že z jistého druhu mořských bylin, jiní opěl že ze zvířat 
mořských utvořena jsóou,.a ještě jiní tvrdí, že plák sám ze sebe látku tuto vydává, 
Jakou však cenu tato lahůdka má, vysvitá z toho, že sbírání hnízd co monopol tamější 
vlády velmi přísně se střeže, a že výtěžek za tento předmět čínského labužnictví dle udání 
„Mr. Crawfurda, jenž sám několik let dozorcém nad jistou částí těchto. laštovčích jeskyň 
na Javě byl, až na 4,705.700 tolarů ročně obnáší. 
Mnoho jest ptáků, kteříž hnízda svá velmi neuměle ba nedbale staví. Připomínám 
zde pouze holuba a všechny skoro dravce, jejichžto hnízdo pouze z několika suchých 
větviček na příč položených a z něco mechu složeno jest. Příčina toho 'však v tom 
ležeti se mi zdá, že pláci tyto jen málo vajec nesou a tato tedy. snadno svým tělem 
zakrýti a ohřívali mohou, kdežto naopak ptáci, jenž mnoho vajec snášejí, teplým hnízdem 
zahřívali je musí, poněvadž vlastním tělem zahřívati je nepostačují. 
