Třída obojživelníků (Amphibia) a plazů zahrnuje do sebe mloky  (Salamandrida); 
žáby, hady, ještěry, želvy atd., samé živočichy, k nimž člověk jakousi ošklivost: a nenávist, 
chová. Skoro každý pronásleduje hady; ještěrky, žáby, ne' tak'.z bázně před jedovatým 
jejich uštknutím, — neboť zvířata tato, v našich alespoň krajinách, na větším díle: jsou; 
neškodná a bezouhonná, — jako spíše z jakéhosi záští, pro stůdenost' a neladnost těla: 
jejich. Myslím však, že nenávist tato také z části z toho pochází, že u zvířat těchto“ 
žádných“ jemnějších citů, abych tak řekly žádné srdečnosti nenalezáme. Neboť málo kdy 
je viděti u hada, ještěrky neb žáby jakousi oddanost, vděčnost neb přátelství; jako; to: 
vidíme u. ssavců a ptáků, ba i nejmocnější v celém živočišstvu cit, láska mateřská, v třídě: 
této skoro docela vyhasl a jen několik příkladů nás na něj upamatovává. 
Tak žije v močálech a kalužinách brasilianských a surinamských jistá žába Pipa: 
dorsigera, © Wabenkróte); v jejížto bradavičnaté kůži nacházejí se důlky, do nichž sa-“ 
meček snešená a zúrodněná vajíčka vllačí.“ Důlky. tyto se napotom zvětšují av prám 
vidělné buňky proměňují, v michžto vajíčka se líhnou a mláďata tak dlouho zůstávají, až 
jim nožičky narostou a ona se sama. živiti mohou, Jaký to pohled býti: musí na žábu 
takovou, z jejížto napuchlé a nadmulé. kůže množství mláďat vykukuje z sobě; 
představiti může. via 
V jižním Německu a ve Francouzích. bydlí ropuchá  porodněcká (Bufo (dbstetní 
cans, Hóhlenkróte; Geburtshelférkróte), "která tén pamětihodný obyčej má, že sameček, 
vajíčka, jež jako články růžence spolu souvisí, na stehna a záda si natočí a'ták dlouho 
s sebou nosí, až se z mich mláďata líhmouti počínají, načež je do vody zanese, kde 
se dále vyvinují. V ynly 
Že žáby vajíčka svá obyčejně do vody kladou, kdežto v rosolovité látce zavinula 
jsou, která je dílem chrání, dílem mláďatům v nejprvnější době za potravu © slouží jako; 
bílek' mladému ptáčeli, že (se z' vajíček těchto zpočátku pulci líhnou, kteří  ploským 
ocasem ku plování a žabrami k dýchání opatření pouze ve vodě žijí, a' kteří „napotom,s 
dostavše nožičky místo ocasu, a plíce místo žaber, co dokonalé žáby © též. na Suchu, žíli 
mohou : to vše jsou věci, které každý sám velmi snadno: pozorovati může. 
Želvy kládou vejce svá do'jam, které v písečnatém břehu sobě vyhrabují. (O množ=; 
ství vajec jejich podává nám Alexander Humboldt velmi zajímavoů zprávu: « Na,břehách> 
amerikánského veleloku Orinoka a na četných ostrovech jeho klade jistý druh šelo. (Emys); 
svoje vejce. Z ostrovů těchto jest jeden zvláště znamenitý pro“ množství želvých  vajec:: 
V dubnu káždého roku shromažďují se Indiani na ostrově tomto, aby vejce sbírali a olej; 
z nich dobytý kupcům v čás ténto sem přicházejícím „prodáváli. © Žely : přicházívá „od, 
ledna až do března na tisíce K'ostrovu tomuto, a výlezše v „noci na- břeh (kladou, vejce, 
svá do jam, jež dlouhými nehty svými vyhrabují. © Indiáni (vozdělují“ napotom celý; břeh, 
v pravidelné částky mezi sebe a vyhrabávají vejce; jež do koryt a .necek házejí A,r0Z=; 
tlučená na výsluní staví aby olej (z mich 'se vyprýštil:í V celku: obdrží; Indiáni takto 
každoročně 50.000 sdžbánů, oleje; k čemuž (asi 38:'milionů vajec: potřebí jeste: Dejme; 
tomů, že každá želva: 400“ vajec klade, ledy přichází k tomuto: ostrovu; každoročně, 
nejméně 300,000' želv. | Na vzdor mnoholetému již sbírání vajec nepozorůje „se „předce: 
až dotud žádné ujmy těchto zvířat. ; 
Hadi a ještěrky. kladou vejce svá do shnilého dřeva, dó“ hnoje nebo -pod zem; 
a nestarají se dále o ně. Jakž by je také měli zahřívati, jsouce sami krve a těla tak 
