46 
Tepelské hory, pro svou bohatost ma -cín také cínové ohory nazvané; -obsahují 
zvláště u Slavkova (Schlaggenwald): a Schónfeldu, ve zvláštní: odrůdě žuly tv,rule ulo“ 
žené, množství coukui'a stoků cínové rudy; provázené velikou rozmanitostí krásně vy- 
hraněných nerostů. Také doly slříbrné, které u. Schónfeldu jednow značný výtěžek 
dávaly, nyní ale opuštěny jsou, jsou založeny v rule; doly u Michelsberku, v nichžto 
se: druhdy olovo, stříbro: a antimon dobýval, jsou nyní « zase nic“ a dávají hlavně 
stříbrnatý leštěnec a niklový kyz:co výtěžek. : 
Hadec (Serpenlin) vystupuje v tomto pohoří co mohútná spousta a skládá celé jeté 
površí;, které se od Mnichova. (Einsiedl) až k Mariánským Lázním táhne; krásnější odrůdy 
jeho,slouží k dělání rozličného drobného soustružnického zboží. Nečistý osinek (Asbest) ve 
vláknech a listech;pak skální korek (Bergkork) provázejí hadec na mnohých místech: -Mezi © 
rozličnými příměšky toholo hadce jest také Breithauptův phástín, barvy žlutošedé a šlípa= 
telnosti hranolové. Žula těchto hor, zvláště v okolí Karlových Var a Loktu, vyzname= 
nává se krásnými, vůbec známými dvojčaty živce, které často velikosti 2—3 palců dosa- 
hují. Veliké nedohraněně, až na 1 střevíc dlouhé kusy, živcejsou ostatně v žule okolo 
Karlových. Var, Bochova a Slavkova dosti obyčejné a slouží zároveň s, porcelánovou 
zemí,,v,těchlo, krajinách hojně se vyskytující, co hlavní látka při dělání porcelánu; jenž 
se zde v několika výtečných dílnách zhotovuje. V žule na Gángeháuslu u Béčova ob- 
jevují. se „veliké kusy miskovilě složeného cyanitu, bledě a tmavě. modře  pruhovaného,; 
a někdy i s červeným, neprůhledným koruntem a, zrnitým. rulilem srostlého. 
Také čurmalín vyskytuje se někdy v Žžule, jako u Rabengrůnu a na. Andělské 
Hoře, někdy i granát, jako u Slavkova, kterýž ale v rule jest obecnější. Z Michels- 
berských couků, v rule. se táhnoucích a již v.16. století obsazených; chová sbírka mu“ 
sejní, mimo krásné bílé, bleděmodré a začervenalé krápníkové desky vápenné, a mimo 
druzy šedobílého křemenu, hlavně niklový kyz (Kupfernickel) v ledvinitých, s rohovým 
křemenem srostlých a často niklovou hlinkou potažených kusech surmu (Antimonglanz) 
v. stéblovilých a. zrnilých kusech, a lejno anlimonové (Rothspiessglanzerz)' ve skupeninách 
jehlovitých na křemenu, ršol 
Největší rozmanitost nerostů jeví se ale v hrubozrné, z křeměne a slídy složené 
horniny, která mezi rulou a žulou u Slavkova a Schónfeldu leží a dílem vtroušenou, 
dílem, v žilách a coukách nahromaděnou cínovou rudu v průvodu rozličných jiných ne- 
rostů| obsahuje.  Couky vylo táhnou se až do sousední žuly. Mezi podotknutou :odrůdou 
žuly, již němečtí zeměznalci Greisen nazývají, a objevením cínovce ždá se“ býti vurčitá 
spojitost, neb i u Zinnwaldu a v Kornwallu nalezá se cínová ruda v podobných okolnostěch. 
Snad. jest-tato odrůda mokrolučebně proměněna žulou, v. níž se cínová ruda, 
původně snad co křeman v: žuúle obsažená, hojněji vyloučila. © Cínová ruda, 'z' většího 
dílu v krásných a ostře vyhraněných dvoj=, troj- čtveročetných jehlancových tvarech 
v. slídnatém kamení zarostlá, náleží k nejkrásnějším odrůdám ; v císařské huti v Slav- 
skově, dobývá se z vydobytých rud cínový kov. „Druhá zde rozšířená; dříve nepovšim- 
mutá, nymí ale k;bartvám -použitá ruda jest ruda wolframová, dílem v krásně vyhráněných, 
deskovitě hrandlových tvarech, dílem v deskovitě a stéblovitě. složených a nedohraně- 
mých odrůdách.“ Lučební proměnou povstává z wolframu krásně. vyhraněný těžek 
(Schwerstein), hlavně na křemenu narostlý, Z kovových nerostů objevuje se na lo- 
žištích těchlo ještě rulil v malých jehlách ná křemenu, ryzá měď v tenkých strůmko- 
vitých korách, arsenikový kys, zvláště ale měděný kys v ostrých krystalech, pak pestrý 
