49 
bodláčí, modré zvonky a vysoký pelyněk,pokrývají často. celé stráně. Co se staké 've! 
svorové části Šumavy nespatřuje, jest husté křoví, táhnoucí se zde někdy po rozsáhlých 
úbočích, „vy němž zvláště převládá líska a olše šedivá “), na těchto suchých stanovištích 
hluboce ; vyřezávanými. listy vyznamenaná, kdežto ve vlhčích údolích více k naší obecné 
olši S), se podobá. Také, louky- jsou (jiné, nežli ve svorové Šumavě, převládáť na nich 
známá klubíčková tráva *) jako u Prahy, často pozoruje se také růžokvětý hadí, kořen; 8). 
Bylaťf toho snad příčinou pohodlná, příjemná pohoda, že semi celá krajina mnohem půvab- 
nější a veselejší býti zdála; nežli vysoká Šumava ma předešlém "mém výletu. 
-101K poledni -přišel jsem do města Kašperských hor, uprostřed mezi horami na stráni 
vystavěného ; pod městem v hluboké rokli jest dosavad ještě stoupa na zlatonosný kře-! 
men, jediná, to památka, staré hornické slávy. Mne vábil ale lesnatý vrch za městem, 
na jehož temeně mohútné rozvaliny královského hradu Karlsberka se spatřují. Překročiv 
polej;na nichž se právě žito sklízelo, octnul jsem se brzo u paty hory v borovém: lese; 
jehož, půda hojným, vřesem porostlá byla. -Výše začínal.smrkový: less vlhčí; bažinatější 
půdou; uprostřed, něhož. louka se prostírá , jejíž povaha nápadně na: vysokou Šumavu 
upomíná. Jasný, modrý blankyt oblohy, smaragdová zeleň rostlinstva:a čilý život hmyzu 
v;houšti vřesové působily ale na mne mnohem příjemněji nežli šedá mlhovina v starých 
smrčinách Jezerní Stěny. Jako v Šumavě spatřovaly se též zde tmavozelené listy tuč= 
nice.9), bílý a zarudlý. rašelinný: mech ''9), žlutý hadí „mor *'), a fialové hořce "*); 
zyňichžto Gentiana germanica jak zde tak i v čelé Šumavě převládá. © V lese nalezl jsem 
podběl,, alpský '*) a dřípatku '4), které, ačkoliv také ve svorové Šumavě se vyskytují; 
zde,v rule předce, mnohem. níže již horský -les vyznačují. Poněvadž jsem: za určitým 
cílem „nešel, objevil se mi hrad mezi vysokými lesními stromy brzo v pravo,:brzo vlevo, 
až, jsem konečně do sytla se nabloudiv k sesutým hradním vratům“ dorazil. Na zdech: 
av ;rozpuklinách vyrůstají smrky, a kolkolem, jak v náhradí tak i před liradem, našel jsém 
všelijaké pěkné: květiny. Jest: to. zvláštnost starých hradů ; kterou jsem již několi- 
kráte pozoroval, že právě při nich pěknější byliny se daří a.i jiné, které na jiných mí- 
stech méně úhledně rostou, bujněji a plněji se vyvinují. Tak jsem nalezl hned při cestě, 
která vzhůru k vlastnímu hradu vede, samorostlík klasatý '), bažanků mnoholétou *$); slezi- 
- níkstřídavý '7), kopytník evropský '?), čárovník alpský '), jaterník trojlaločný 79); kapradí 
červené *'), samé sice; rostliny i jindé v lesích a na skalách dosti obyčejné, alepředce 
zde ma této hoře nejvíce u hradu shromážděné. Bezpochyby souvisí tato okolnost s'vymý= 
- děňím lesů, okolo: hradů; neboť později. nalezl jsem“ tytéž rostliny ma úových: mýtinách 
Boubína, ba při, nedávno ' prosekaných; cestách.) Též byl na takových místech“ všude 'obec= 
mý chnidák **), který, tak jako; některé jiné mýtní rostliny opatřen květem pýřitým, všůde 
sámose zasévá, a kde jenom poněkud půda, teplo. a světlo dostatečné jsou, již sé ujímá. 
Taktéž: se xozšiřuje | vrbíce' úzkolistá 2%), a sní zároveň starček lepkavý *“): Semeno 
takových: rostlin: leží někdy snad dlouho;na lesní! půdě,: až tepřva najednou. po vymýtění 
lesa se ujme; když dostatečného světla a; tepla. obdrží. 
pali; PSN od. zdí Pomgsnhch byla: zamezena L sup capnaen: okolním lesem, vy= 
=.) Alňu$ incana, u Alnus Elutttos, 3). Dactylis glomerata. *); Polygonum, Bistorta.:,?) Přojloula vule 
garis. '9) Sphagnum. *") Scorzonera humilis. ')- Gentiana germanica. (Gentiana Amarella. ') Tus“ 
Bilago alpina. *'*) Soldanella alpina. '*) Actaea spicata. 'Š Mercurialis perennis. "“) Chrysoplenium al- 
i ternifolinm. 8) Asarum europaenm. **) Circaca alpina. *?) Hepatica triloba, *') Asplenium Trichomas 
mes. **) Conyza sguarrosa. **) Epilobium angustifolium, **) Senecio viscosus, 
Živa 1855. 4 
