58 
vypařováním ho ubývá, Jak mnoho v průměřu ho bývá, též jsem ještě neskoumal, snad asi 
půl krychlového palce. Jak se nabírá a z hustého bílku vycezuje, představují si takhle. 
Jak mile vejce snešeno, oučinkuje tlak zevnějšího vzduchu í skrze skořápku na bílek, 
"a spůsobuje ono rozloučení, snad i kyslík vzduchu k tomu napomáhá, jako u sražení 
krve. Tážele se k čemu slouží? Předně k tomu, aby hustý bílek a žloutek ke skořápce 
nepřilnuly, snad též aby vypařování vody zprostředkoval, pak hlavně, aby hustý bílek se žlout= 
kem uvnitř vejce pohybovali a točiti se mohl. Mnoho na tom, když se líhne vejce, záleží, aby 
ona strana žloutku, na které se očko nebo kožka zárodková nachází, vždy nahoru, blíže 
hřejícího břicha samice obráceno bylo, by vlivem tepla zárodek se řádně vyvinoval, an 
dolejší strana (zvláště když hnízda, jakožlo u mnoha ptačích se nachází, nejsou dosti pode- 
stlána) mnohem chladnější bývá. Toho stálého položení očka při jakémkoliv točení okolo 
dlouhé osy dosáhla příroda tím, že se hustý bílek v tekutém, upevněn svazem Tredern- 
ovým, točiti může. Tím však by se ještě nedosáhlo onoho stálého položení očka, 
k tomu slouží dílem potažná lehkost žloutku mnoho oleje v sobě obsahujícího, čímž 
jako bublina vzdušní vždy nahoru se pne, dílem zvláštní upevnění jeho prostředkém 
svazků uvnitř hustého bílku. Jsou totiž upevněny pod osou žloutků v tom samém me- 
ridiánu, v kterém nahoře očko leží, tak že větší massa žloutku, když se hustý bílek 
otáčí, vždy nade svazky se vznáší a tím očko nahoře udržuje. Že tomu v skutku tak, 
aniž to nějaká naše theorie, můžeš se ma každém řádném vejci přesvědčiti. Toč je 
chvilku zvolna okolo dlouhé osy, pak učiň nožem ve skořápce na hořejší straně po- 
dlouhlý otvor asi zšíří palce, odstraniv též blánku podskořápečnou, i uzříš žloutek 
v bílku, a očko vždy na nejhořejším vršku. Po jedné takové zkoušce zdálo by se to + 
náhodou, však opakovav ji několikráte a vždy to samé spatřiv nebudeš pochybovati, 
že v tom zákon jest. Kdyby svaz Tredernův rychlým točením se ukroutil a utrhl, pra- 
videlnost ona by se více zachovati nemohla, an by bílek se žloutkem kromě podélného 
i v jiných směrech točiti se dal. Pokusil jsem se 0 to, připevnivy smolou ostrý konec 
vejce do držadla u soustružného stroje, a asi 600 krát rychle je otočiv a odundav, 
otevřel jsem předně skořápku na bříšku vejce, i hle, očko bylo nahoře ; pak jsem odstranil. 
přiloživ na misku, polovici skořápky s tlustým koncem, aby hustý bílek neporušeně se 
rozlil, a hle, svazek Tredernův nebyl přetržen ani ukroucen. To ukazuje, že buďto ne- 
smírně stočitelný jest, což nepodobno, anebo že i se skořápkou se otáčí, an tření mezí 
skořápkou a bílkem dosti silné jest, aby pohybování ono tomuto se sdělilo. 
b) Hustý bílek. 
Hustý, bílek na obraze 4. g má dosli hutnosti, aby se ma ploše podložené ne- 
rozplynul, jen že se značně zpleskne; ve vodě podrží celou svou formu vejčitou. Uvnitř 
ukazuje vrstevnalé složení. Toto již pouhým okem pozorovati se dá; ještě lépe ale 
zvětšujícím sklem, třeba obyčejnou lupou (čočkou). Vylej vejce pozorně na skleněnou 
tabuli a podlož zrcadlo, aby bílek dobře průzračný byl. Tu uzříš nesčíslné množství 
nejdrobnějších vrstev od povrchu ke středu postupujících, Dále do vnitř nelze je dobře 
rozeznati. (viz obr. 1..g). We svazu Tredernově vypadají tam jako vlákna se, křižující 
(obr. 4. m). Také se dokáže vrstevnaté složení bílku, když jej v své celosti v čerstvé, 
mebo trochem líhu přiostřené vodě ponecháš; dají se pak vrstvy po, závitkách klíštkami 
opatrně odlupovati, i ukazuje se zřejmě jejich útvar vnitřní, od. očny k točně kosmo 
kroužený. Na oslrém konci uzříš vždy cípek ulrženého svazu Tredernova. Také ve 
vejci na tvrdo vařeném poznáš vrstevnalost bílku loupáním nožem a klíšikami, anebo © 
