61 
hnutí koule žloutkové pod vodou. Stane se to nejlépe nůžkami křivými, zvanými Cow- 
perovými, jéž u každého chirurga najdeš, však i jinými, jen třeba hleděti, aby se pro- 
říznutí najednou stalo, Z, počátku ukazuje se žloulek na straně řezu, přiskřípnutím 
nůžek jako zavřený, pak se znenáhla otevírá, až se průřez naróvná.  Uzříš teď na jeho 
ploše tři kruhy různé barvitosti, jakouž se žloutkovina vyznamenává, zevnější bledě žlu- 
tou, vnitřnější oranžovou, u středu pak jamku s látkou bělavou, Můžeš teď k obadání 
mikroskopickému z každé krajiny něco na přihloublé sklíčko vybrati. 
"0 mnoho -pohodlněji stává se mikroskopické rozebrání žloutku, uvaříš- li vejce 
dříve na tyrdo. Tu všechny buňky žloutkové, chovajíce v sobě velkou část bílku, srá- 
žejí se každá pro;sebe, a stanou se z nich zrnka velmi, sličná, mnohostěnná; něco prů- 
hledná. Z tohó pochází ona moučnatost na tvrdo vařeného žloutku. Můžeš jej též pod 
vodou nožem tenkým zponenáhla rozříznouli, a uzříš též ony kruhy. různožluté a du- 
tinku s bílou tekutinou u prostředku, která když se vejce déle vařilo, též jako bílek 
stuhlá bývá a co uzlík ze žloutku vyjmouli se dá. Z té-li hodně tenký listek vyřízneš, 
uzříš“ kuličky žloutkové zcela okrouhlé a nikoliv hranaté, jako v ostatním žloutku, prolo 
že lu jen spoře se nacházejí, při sražení pak se nedotýkají, čímž by obapolným tlakem 
zhranatěly. « Kuličky čerstvého žloutku v kyselinách chlorovodíkové, dusíkové, octové 
též zhranatí, podobně účinkuje alkohol, méně tresť; sirková kyselina vyvádí mohútný 
chemický účinek, i znetvoří a změní látku, podobně též chromová kyselina. Žíravé kali 
též tuží, aniž působí roztok. Kapka žloutku dána do oleje shlukne se, aniž olej vniká, 
pročež k ohledání zcela se nehodí. Když dáš zrnéčka sraženého žloutku do terpenti- 
nového výstřelku (Terpenlingeist), vyvádí hned z nich tuk neb olej, jenž se na povrchu 
velmi ladně v podobě kuliček vyskytne, ten pak po chvíli zcela se rozpustí a zrníčka 
stanou se průhlednými. 
17V" příštím čísle ještě o obalech vaječních, o rozboru lučebním částí vaječních, 
o hospodářském a průmyslním upotřebení vajec promluvime, 
Drobnosti. 
O živých tvorech v studničné vodě. 
„ Když se cholera v Evropě ponejprvé objevila, hledal sprostý ld příčinu v, studni- 
cích, a v „některých krajinách Jsou dosaváde v zlé paměti výjevy divoké, vášnivosti proti 
osobám, jež obecné mínění -z otrávení studničné vody vinilo. Ostatně panuje až „do 
(nejnovější doby i mezi vzdělanými lidmi mínění, že voda v čas cholery zvláštní škodlivou 
„vlastnost má, ačkoliv ta věc „yědecky potvrzena není. 
V novější době byla i v Praze ta otázka obnovená a zvláštní, komisse pro ,vyskou- 
(má (7 vody ustanovena, jejíž práce po ukončení co nejdříve uveřejníme. Již před dvěma 
i, obíral se tímtéž předmětem Dr. Ferd. Cohn ve Vratislavi, a uveřejnil výsledky svého 
n ve, výroční zprávě slezské vlastenecké společnosti (Jahresbericht der schles., Gesell- 
chalt Fr vaterl. Kultur, 1853), z nichžto zde k porovnání s Pražským skoumáním krátký 
výtah podáváme. 
Dr. Cohn skouúmal drobnohledně ; studničnou vodu z takových domů; kde z jara r, 
„1853 cholera se silně jevila, jakož iz některých studnic zdravých, míst. „ Největší mno:- 
ství ústrojných tvorů obsahovala voda ze studnic domu pod číslem 4., Vorwerksstrasso, 
(kdežto cholera zvláště zuřila. Voda byla dosti čistá a čirá, ale po jistém čase usazovala se z ní 
„hojně hnědá a vláčkovitá látka, která pod drobnohledem následující věci obsahovala: 
© 1. Drobounké třísky dřevěné, rezem docela proniknuté, 
b 2. Bělavé vláčky, skoro výhradně ze zvláštní vodní plísně složené, která rozvětvená 
Ry vlákna na konci s broznovitými výtrusy obsahuje. | Plíseň tato tvořila hlávní část, usazené 
„dátky ; kyselinou solní vřela,; obsahovala tedy uhlan vápnitý. Více poxůznu vyskytovaly sg 
. 
