62 
9, vláčky jiné vodní plísně, s dlouhými tenkými vlákny, Z rodu Hygroerocis. 
4. Hnědá vlákna, dle Kůtzinga vodní plíseň z rodu Stereonema, dle Cohna ocásky 
nálevníka Uvella glaucoma Ehr. 
5. Cernavé , mnohobuněčné výtrusky plísně, do skupení sněti náležející, z rodu 
Phragmidium. Tyto poslední dva útvary vězely na jemných třískách. 
Mezi těmito nepohyblivými tvory plovali 
6. četní nálevníci z rodu Vorticella, Cyclidium, Monas, Paramecium ; nejčastěji 
spatřovaly se pěkné Vorticelly na spirálních stopkách sedící. " 
Zvolna pohybovaly se -porůznu 
7. stažitelné tvary některých kořenonožeů „mezi plesnivými vlákny , z rodu Amoeba 
a Actinophrys. 
Velmi rozšířeni byli 
8. vírníci, zvláště Rotifer vulgaris ve všech stupních vývinu, mezi nimiž se také 
9. známý vláknitý červíček bahenní, Anguillula fluviatilis, čile kroutil. 
V usazené látce žili také 
10. větší štětinatí červíčkové (Nais), a ve vodě samé 
11. jednotliví sladkovodní ráčkové z rodu Cyclops, již pouhým okem znatní. 
V usazenině leželo mnoho odemřelých zvířecích částek, jako 
12. kůžičky z larv komářích, 13. křídlo muší, 14, noha pavoučí , konečně 15. pěří 
a 16. Iněná vlákna. Z neústrojných látek obsahovala usazenina 17. malé drobty křemenu, vápna 
a železného rezu, kteréžto částky, jako i 13 — 16, bezpochyby co prach do studnice se 
dostaly, „V žádné jiné vodě, jižto Cohn jéště ze šesti jiných studnic skoumal, nenašel tolik 
ústrojných tvorů, bezpochyby proto, že ostatní studně měly kamenný, podotknutá studně 
ale dřevěný srub. V čisté vodě jiné studnice, odkud Cohn od mnoha let vodu nositi dal, ne- 
našel nic; když ale plecháč skoumal, v němž se voda ode dávna domů nosila, našel na 
dně tenounkou mázdřičku, v níž mimo částky rezu, škrobu, bavlněných a lněných vláken, 
malých třísek také velmi četná, plesnivá vlákna z rodu Hygrocrocis a Stereonema, pak 
vírníky (Rotifer) a červíčky (Anguillula), některé nálevníky (Cyclidium, Oxytricha, Monas), 
zvláště ale kořenonožce (Actynophrys, Amoeba) nalezl. Ve vodě z jedné studnice ve 
Svidnici nenalezl ničeho. — 
Co se týče souvislosti vody s cholerou, může se domněnka vystáviti, že voda buď sama 
v sobě příčinu cholery nese, nebo snad, je-li jinde příčina její, že má vlivu na zvláštní 
vyvinutí její v určitých místech. 
S ohledem na první domněnku nedá se upříti, že by smaď jistá proměna vody pří- 
činou cholery býti mohla, a též domněnka druhá neleží mimo obor možnosti. Není zajisté 
k pravdě podobno, že by ona nemoe od, zvláštních magnetických, elektrických a jiných fysi- 
kálních a chemických poměrů země nebo oboru vzdušného závisela, onať by se pak sotva 
na několik domů nebo ulic, obmezovala, jak se to vskutku pozoruje. Takovéto porůzné vy- 
skytování se cholery mluví spíše pro domněnku hmotné příčiny, tělesné nakaženiny, kteráž 
na určitém místě po nějaký čas pánovati, ale pak zase ztratiti se může. Badání C. Schmidta 
(Charakteristik' der epidemischen Cholera) vedlo k výsledku, že se úkazy neinoci a proměny 
v ústrojenstvu působením jistého fermentu vysvěťliti dají. "Takový ferment může býti buď 
jistá nezústrojněná látka, buď jakýsi ústrojný tvor, zvláště plíseň, jako kvasné houby fer- 
mentem jsou pro sladké roztoky. "Takový ústrojný ferment v podobě houby vyskytl se 
při všech epidemických nemocech rostlin, které v novější době pozorovány byly a s cholerou 
jakousi obdobu mají. Všelijaké druhy obilního rezu (Uredo) jsou příčinou rezu a sněti na 
obilí, vinná plíseň (Oidium Tuckeri) jest příčinou nemoci vinných hroznů, a taktéž spůso- 
bují jiné plísně na pomerančích, olivách, moruších, na vřesu, černých jahodách, mrkvi a 
cukrovce podobné nemoci. Ba i mezi zvířaty vyskytují se epidemie, jejichž příčina 
v plísních spočívá, jako známá Muskardina, nemoc vlaských hedvábných housenek, pocházé- 
jící z plísně (Botrytis Bassiana), kteráž celé tělo housenky obalí. 
Bylo by tedy možné, že u cholery zvláštní plíseň jest první příčinou. Táto plíseň 
mohla by pak do ústrojí člověka dostati se buď z povětří buď z vody. Vědecky se ale 
nedá ani jedno ani druhé dokázati. 38. 
Ehrenberg skoumal r. 1849 při choleře v Berlíně prášek v povětří nakažených domů 
se vznášející, nenalezl ale ničeho, co by v zdravých domech nebyl shledal. 
Z Cohnových výskumů nevysvítá též nic určitě rozhodujícího. Neboť nalezl ve vodě 
jak v zdravých tak i v nakažených obydlích tytéž ústrojniny. Poučlivý jest v tom ohledu, 
zvláště příklad o Svidnické vodě, která v březnu 1858 zvláštním spůsobem se pokazila 
a předce choleru za následek neměla. 
