69 
O kovech. 
Sepsal Vojtěch Šafařík. 
2. 
Jest tomu rok, co jsem v Živě krátký přehled novějších geognosticko-chemi- 
ckých badání o zlatě podal, a jej spolu kratičkým o všeobecných vlastnostech kovův 
jednajícím úvodem opatřil; ku konci zmíněného článku odkázal jsem čtenáře strany ně- 
kterých statistických úvah o vlivu a působení drahých kovův na poměry peněžité na 
budoucí pojednání o stříbře: toto slíbené pojednání, ač nemálo opozděné avšak snad 
předce nikoli docela neužitečné, nyní laskavému čtenáři podávám. 
Hlavní účel mé stati o zlatě nebyl nikoliv ten, abych úplné sestavení všech na- 
šich geognosticko-chemických vědomostí, starých a nových, o té věci podal; než hleděl 
jsem toliko, abych čtenáře jednak na stanovisko postavil, ku kterému metallochemická 
nauka výsledky novějšího badání byla pozdvižena, jednak abych fakta jakkoli velezají- 
mavá a veledůležitá, avšak nicméně málo známá, šířeji rozhlásil. Jsa té naděje — ač 
nevím zdali právem a důvodně — že laskavý čtenář na uvedeném místě postavenou 
ukázku metallochemických studií docela bez poučení neodložil, chci ve přítomném se- 
psání pojednati spůsobem podobným o stříbře, s tím toliko rozdílem, že nejenom neob- 
mezím se na nejdůležitější a nejzajímavější věci, ale ke všem stejnou měrou zřetel míti 
budu, nýbrž i podrobnějších udání do svého sebrání zahrnu, lak že pozorný čtenář, 
projda níže položené stránky dosti úplnou známost aspoň důležitých pravd nabude, kte- 
réž nám za našich dnův o stříbře v ohledu chemickém (metallurgickém a technickém) 
a geologickém vědomy jsou. 
Stříbro patří spolu se zlatem, platinou a ještě několika jinými vzácnými kovy ke 
třídě drahokovův, zřejmých a nad jiné výtečných svou neproměnitelností při působení 
chemických agencií, nejen umělých ale i těch, kteréž příroda sama v sobě chová, jme- 
novitě vzduchu a vody. Známo jest, že stříbro od nejdávnějších časův mezi drahými 
kovy hned na druhém místě po zlatě se kladlo; nýbrž víme (o čemž doleji řeč bude), že 
někteří národové východní posud stříbru téměr vyšší nade zlato cenu přikládají. Již 
talo jediná okolnost dává nám takřka na srozuměnou, že: stříbro náleží do počtu kovův 
na povrchu zemském buď řidčeji se nalezajících buď obtížně dobývaných. Řídkost 
stříbra ve přírodě musí však v témže smyslu rozumína býti co téměř příslovná , řídkost 
zlata: u velikém a vydatném množství na málokterých místech povrchu zemského se 
vynachází, v malém však a takřka homěopathickém množství náramně jest hojné a roz- 
šířené, ba ještě mnohem hojnější a rozšířenější nežli zlato. Jmenovitě památné jsou 
v tom ohledu zkoušky, kteréž učinili chemikové francouzští, Malaguti, Durocher a Sar- 
zeau. | Jmenovaní tří učení přesvědčili se o následujících neomylných pravdách: 1) Voda 
mořská, čerpaná z otevřeného Atlanského oceanu, obsahuje v sobě stříbro, a sice bezpo- 
chyby co chlorid stříbrnatý , (Chlorsilber = AgCI,) rozpuštěné, v takovém množství, že 
100 litrův vody 4 milligram stříbra drží, tedy jeden kostkový metr 10 milligramův. Po- 
ložíme-li 4 míli zeměpisnou — 22.843,4. pař. střev. a potažnou váhu mořské vody 
= 1,0275, váží 1 kostková míle zeměpisná vody mořské 419%% bilionů kilogrammův 
a obsahuje v sobě "g9-000-000 své vlastní váhy t.j. 4 mil. 198.273 kilogrammův = 74.967 
centův čistého stříbra; toto množství stříbra slité do jednoho kusu působilo by kostku, 
jejíž každá hrana by se rovnala 7.367 métrům = 22.627 pař. střevícům. 2) Řasy mořské 
obsahují v sobě též stříbro, a sice u větším množství nežli voda, ve které vyrostly. 
Fucus serralus a Fucus ceramoides obsahují v sobě '/pg:900 Stříbra, 3) Všecky vyrobe- 
