74 
feleisen — FeS) a pak "o kuchyňské soli, kteráž podle chemického složení svého chlorid 
sodnatý (Chlornatrium = NaCI) jest. Míchanina praží se delší čas ve zvláštních pecech, 
L. j. pálí se mírně a za volného přístupu povětří, čehož následkem dosti splelený che- 
mický děj čili pochod povstane, který však za konečný výsledek má, že kovové v rudě 
obsažení svou síru (se kterou původně spojeni byli) puslí a za to s chlorem v soli 
kuchyňské obsaženým se spojí čili chemicky řečeno ve chloridy (Chlormetalle) promění, 
Pražený prášek rudy, který nyní stříbro co chlorid stříbrnatý (Chlorsilber = AgCD, ob- 
sahuje, vsype se do velikých, dokonale uzavřených sudův, poleje se vodou a k tomu přidá 
se rozbité slaré železo, načež nastane několikahodinné prudké točení či vrtění sudův 
okolo osy. Přidané železo má ke chloru větší příbuznost nežli stříbro, pročež jej stříbru 
násilím odejme: chlorid stříbrnatý a železo promění se ve chlorid železnatý (einfach 
Chloreisen —= FeCI) a stříbro; tento druhý kov jest nyní uvolněn, avšak co nejjemnější 
prášek v tekuté kaši rudní rozptýlen. Aby se v jedno spojil, vleje se do sudův rtuť 
a točí či vrtí se jimi neustále (obyčejně 16 hodin), pokud není jistoty, že rtuť (kteráž 
jak známo k drahým kovům velmi dychtivě Ine) všecek prášek stříbrný pohllila a roz- 
pustila; po 1Ghodinném točení najde se vjsudech na dně sloučenina stříbra se rlutí v po- 
době polotekuté, stříbrolesklé, těžké kaše (tak zvaný Amalgam stříbrný, Silberamalgam) ; 
rudní prach stříbra docela zbavený se odhazuje, amalgam pak v železných strojích. se 
vypaluje: stříbro zbude, kdežto se rtuť v páry promění, avšak opět stuží a sebere. Amal- 
gamování děje se ve Freiberku s dokonalostí takovou, že jen asi ;, nanejvýš /, stříbra 
v rudách obsaženého do amalgamu nevejde ; avšak i toto množství stříbra ještě pak opětova- 
nými operacemi z rudy na větším díle se vyláhne. Také schytávání rtuťových par děje se 
tak uměle, že teprvé na 2200 centův rudy 1 cent rtuti v parách se ztratí. Avšak rudy 
takové, které výše 4, olova a '/o0 mědi v sobě obsahují, nejsou ve Freiberku připou- 
šlěny k amalgamací, než vyrábí se znich buď rudní olovo buď sltříbrnatá měď, z nichž 
pak stříbro buď odháněním buď vycezováním se oddělí. 
Amalgamací amerikánská dělí se od Freiberské v tom ohledu, že se ruda tlučená 
nepraží, ale jednoduše s vodou, solí kuchyňskou, skalicí modrou (Kupfervilriol) čili sí- 
ranem mědnatým (schwefelsaures Kupferoxyd = Cu0.S0;) a rtutí na kaši rozmíchá, která 
čas po čase promíchávána bývá a tak dlouho leží (obyčejně 5—6 měsícův), až se stříbro 
všecko se rtutí spojí. Amerikánská methoda trvá dlouho a ztráta rtuti je při ní velmi 
veliká, má však tu výhodu v sobě, že málo paliva potřebuje, což arci pro krajiny na 
příví chudé jest věc nad míru důležitá. Chemický pochod, podle kterého se děje vy- 
loučení stříbra z rudy a spojení jeho se rtutí, je při americké amalgamací nad míru 
spletený a byl leprvé od Boussignaulta vyjasněn. 
(Pokračování.) 
O vylvořování vajec uvnitř těla slepičího. 
Sepsal prof. Dr. Jan Purkyně. 
(Pokračování.) 
5. Obálky vaječní. 
Obálky vaječní jsou: a) skořápka, b) bílá kožka podskořápní, c) mázdra obžlou- 
teční sesilující, čili mázdra Dulrochetova, d) vlastní mázdra žloutková, e) očko nebo 
blánka kelní. © těch nyní zvláště a důkladněji pojednáme. 
| 
; 
| 
i 
