76 
vznikly náhodou, ušpiněním, nebo jsou-li přirozené, nelze nyní v zimě rozhodnouti, 
i odkládám to na blízké jaro. 
Rozlomíš-li skořápku, uzříš, že má jistou tlouštku od zevnějška do vnitřka. Zdálo 
se mi, že jest na ostrém konci tlustší, proto že tam vejce vnějšímu tlaku více odporuje. 
Však drobnoměrem (mikrometrem) jsem poznal, že tomu naopak. Na ostrém konci mě- 
fila tlouštka skořápky %*/ 309 vídenské čárky, uprostřed skoro též tolik, na tupém konci 
"40/g00.  Sloužilo by arci k větší určitosti, množství takových výměrů a jich průměry 
podati, což nyní hned učiniti těsnost času nedovoluje. Lom na tlouštce skořápky oka- 
zuje se sloupovitý, jakoby byla z jednotlivých mnohohranných sloupců složena, což se 
také potvrzuje tím, že když ubrousíš kousek skořápky po šířce až na velmi tenký prů- 
hledný plátek, vypadá jako dlažba z kamenů 6—7hranných, mezi nimiž průhlednější 
místa a rozpuky se nacházejí (obr. 3.). Tyto rozpukliny zdají se sloužiti za prů- 
vod vzduchu i vodě u působení vnějších živlů na látky vnitřní vaječní, aniž třeba 
obzvláštních organických porů přijímati. 
Kolmé odlomky až do průhlednosti ubrou- 
siti, dosaváde se mi nepodařilo. 
(Obr. 3.). 
b) Bílá kožka podskořápní. 
Když vejce vylijeme, zůstane ve 
skořápce těsně k ní Inoucí čistě bílá kožka. 
Zevnitřní její povrchnost, kterou se sko- 
řápky dotýká, jest poněkud drsnatá a nedá 
se snadno od skořápky odloupnouti. Vnitřní 
plocha, dotýkající se bílku, jest rovná a stejná 
ne-li hladká. Povaha této kožky i její po- 
hled jest skoro jako tenkého pevného papíru, 
! ona jest též vláknitá, zavírá v sobě množ- 
ství vzduchu, vodou změkne a zchábne, olej ji činí průhlednou a zůslavuje na ní podobné 
skvrny jako na papíru. Ještě více se o té podobnosti přesvědčíme, zbadáme-li ji po- 
drobněji pomocí mikroskopu. Odloupnuv kousek této 
kožky, roztrhni ji šikmým tahem; podaří se ti snadno 
ji tak roztrhnouti, aby na kraji kousek nejtenší vrstvy 
vyhlédal, jejž pod sklem pozoruje najdeš býti ze sa- 
mých běle průzračných, připlosklých, rovných, mezi 
sebou slepených i srostlých vláken složena (obr. 4). 
Z toho spůsobu natrhnutí již patrno, že kožka pod- 
skořepní skládá se z více vrstev, což i z jiných výjevů 
vysvitá, Když vejce déle na vzduchu leží, výparem 
ztratí část vody ve svých tekutých látkách obsažené, 
jejíž pak místo zajímá vzduch do nitra vejce. vniklý. 
Ten pak, jak známo, sbírá se na tupém konci vejce 
uvnitř kožky podskořepní. Jestiť ona, zvláště mna 
onom konci, složena z dvou hlavních vrstev a jako 
kožek obzvláštních, které z počátku, hned po snešení, k sobě přilehají, pak vnikajicím 
vzduchem se od sebe odlupují, nejdříve na'žtupém konci, kde se vzduch ve spůsobě 
