96 
cího) skoumání. Až do r. 1842 vyšlo 5 dílů, a již byl Corda také všechny tabule a malou 
část textu i k 6. dilu dohotovil, když cestou jeho do Ameriky podniknutou dokončení na 
Jinou dobu odloženo bylo. Jak známo, utonul ale Corda při návratu v zbouřeném moři, 
a dílo by snad bylo zůstalo nedohotovené, kdyby vybídnutím knihkupectví Ehrlichova pan 
Dr. Zobel v dokončení jeho se nebyl uvázal, kteréžto úloze i důstojně dostál. Byltě k tomu 
úkolu před jinými povolán, an co důvěrník a přítel Cordův nejenom vědecké pomůcky 
jeho zevrubně znal, nýbrž i do spůsobu slohu jeho nejlépe vpraviti se mohl. Jak se oče- 
kávati mohlo, obsahuje i tento díl mmoho krásné látky pro mykologa (znalce hub). Zvláště 
se vytknouti mohou příspěvky k čeledím Phaloideí, ILysaroideí, Clathraceí a Secotieí, k nimž 
na štěstí Corda ještě text zanechal, a sice obšírnější, nežli jinde v obyčeji měl. (Čeleď 
Sphlanchnomycetů nemůže se ovšem měřiti S rovnými pracemi toho druhu, ani co do ana- 
tomie ani co do výkresů. 
Každým spůsobem náleží ale Cordovo dílo ku klassickým, a nejenom učenec 
a znalec hub, nýbrž i začátečník může z něho čerpati mnohonásobného prospěchu a potěšení. 
Škoda jen, že vášnivými narážkami na minulé události vědecká vážnost místem jest porušena. 
Botanik může po přečtění díla tohoto jen přáti, aby se také ještě někdo nalezl pro 
spracování lišejníků, který by, jako Corda o houbách a plísních a Kůtzing o řasách, též 
o této zajímavé třídě rostlin důkladně a názorně pojednal. 
Schůzky přírodnického sboru Musea království Českého. 
V sezení dne 14. února přednesl pam Vojtěch Šafařík velmi zevrubnou zprávu 
o přírodopisu diamantu, jakož o zeměznaleckých a lučebních poměrech jeho. 
Pan Em. Purkyně syn mluvil pak o tom, jak by se přirozeným a snadným spů- 
sobem žákům rostlinosloví s ohledem na zvláštní stanoviště rozličných druhů přednášeti dalo. 
Ukázal, jak rostliny na každém zvláštním stanovišti zvláštní ráz obdržují, tak že tím 
n. p. skalní Květena nápadně se liší od luční, ta zase od polní atd. Odkázání začátečníků 
na tak nazvaný klíč udušuje v mnohých právě všechnu lásku k botanice, navržený přiro- 
zený a příjemný spůsob uvádí ale vždy hloub do vědy, načež mnohem snáze k věde- 
ckým spisům přejíti lze, než aby se s nimi bezprostředně začalo. 
Praktický pokus o vyvedení tohoto spůsobu rostlinosloví stane se co nejdříve 
v popisu Květeny okolí Pražského, kterýž bude tvořiti druhý sešit přírodopisného prů- 
vodce po okolí Pražském, od pana J. Krejčího vydávaného. Pojednání pana Safaříka 
bude v některém čísle Živy uveřejněno. 
Oprava. 
Omylem, který není vinou pána spisovatele, stojí v předešlém čísle na str. 54 
místo Sclinum palustre — Seseli palustre; pak na té samé stránce, že tam nalezl druh 
Coleanthus subtilis, kterýž však na jiném místě roste, kde spisovatel nebyl. 
Redakce. 
Obsah. 
Jaguar. — O kovech. Sepsal Vojtěch Šafařík. — O vytvořování vajec uvnitř těla slepičího. Sepsal 
Prof. Dr. Jan Purkyně. Pokračování. — O stálicích. Sepsal Dr. Vojtěch Kuneš. — O květech. 
Od Julia Saxa. — Drobnosti: Zora Kunětická. Od Karla Herolda. — | Ukázky myslivecké mluvy: 
Od Fr. Špatného. Pokračování. — Severní „ptáci v okolť Pražském. —— Literární návěští. — 
„Schůzka přírodnického sboru Musea království Českého. — — Oprava. 
-= u == hh- ==- 
„Tiskem Bedřicha Rohlíčka, v Praze 1855. 
