100 
samců, trouti čili trubci nazvaných, a z 15.000—30.000 dělnic neb zakrnělých, neplod- © 
ných samic. Založení takové společnosti děje se takto. Když některý oul včelami jest 
přeplněn, vystěhuje se jich jisté množství z domu otcovského, aby jinde novou zarazily 
společnost — t. j. včely se rojí. Vystěhovalci mají s sebou královnu, již následují. 
Zpočátku nemají žádného obydlí, a královna posadí se po křátkém letu na leckterém 
místě, což i ostatní včely učiní. Nyní se jich několik na vše strany rozlítne, aby vy- 
hledaly pohodlné místo k založení nového domova. Obyčejně vyhlídnou si dulé stromy 
neb ouly již připravené. Královna s celým rojem odebere se do nich, a práce ihned 
započne. Nejdříve zacpou všechny skuliny a otvory až na jediný, jenž za vchod slouží. 
Na to počnou velmi pravidelně stavěti z vosku šestiboké buňky jednu vedle druhé, až. 
celá plástev povstane. Zároveň s touto prací donášejí do buněk med a prášek kvě- 
tinový čili pel, jímž larvy krmí. Jak mile stavba dostatečně pokročila, začne královna 
do prázdných buněk vajíčka klásti, a sice tak, že do nejmenších klade vajíčka, z nichž 
se líhnou dělnice, do větších taková, z nichž samci vycházejí, a do největších, jichž jen 
několik v oulu se nalezá, klade královna vajíčka , z nichž opět se rodí královny čili 
princezny. Když královna všechna vajíčka snese, obyčejně zemře, Tu nastane doba, kdežlo © 
oul bez vládkyně jest, neboť mladé královny ještě nedorostly. : 
Toto mezivládí však nesou včely trpělivě v naději na dorůstající rodinu krá- 
lovskou. Stane-li se však, že stará královna nezemře a následovnic svých se dočká, 
tu nemilosrdně je vraždí, nechtíc jim přenechati obvyklou vládu ve státu včel. Touto 
vládychlivostí uvaluje ovšem obyčejně veliké neštěstí na celý stát; nebo jen krátký čas 
přečká zavražděné dcery své, zahynoue sama brzy bez potomstva. Tu jest oul nejen bez 
vládkyně, nýbrž i beze vší naděje na novou. Nastane smutné bezvládí, všechny závazky 
společenské se trhají, dělnice zastaví práci svou, rozletují se a jednotlivě hynou. Ze- | 
mře-li ale královna dříve a vyvine-li se zpotomstva jejího několik královen, nastane tuhý boj 
mezi nimi, který se tím končívá, že pouze jediná na živě zůstane, aby co víléz sama vládla 
nad celým rojem. Brzy po svém vyvinutí opustí královna oul, doprovázena jsouc samci 
čili trubci, a vysoko v povětří s nimi se prohánějíc kratochvíl svou provádí. Zúrod- 
něna vrací se zpět do oulu svého, kdežto počne klásti vajíčka v pořádku již uvedeném. 
Samci jsou praví darmožrouli v státu včel; nepracujíce a o nic se nestarajíce hledí jen 
vlastního břicha. (Ostatní včely trpí tyto lenochy co nutné břemeno jen až do měsíce 
srpna. Nyni však shovívavost pilných dělníků dojde svých mezí, i vrhnou seu všeobecném 
povstání na trubce — po třídenním vraždění leží vyházené mrtvoly jejich před oulem. 
Jako společnosti včel, složeny jsou také společnosti mravenců ze samiček, samců 
a dělnic čili neplodných samic. V měsíci srpnu vylítají okřídlení samci a samice z mra- 
venistě, aby se v povětří pářili. Tu je jich často takové množství, že je všudy po 
cestách a ulicích nalezáme. Samci brzo na to zemrou, zúrodněné samičky ale. bývají 
buď od dělnic schylány a do mravenišť zpět přivedeny, aby tam vejce kladly, aneb 
samy nové zakládají společnosti. 
Podobné zřízení jako mravenci mají též lermiti, bydlící v teplých krajinách 
zvláště amerických. Jako u mravenců a včel skládá se společnost termitů též z okří= 
dlených samic a samců a z neplodných dělnic. Mimo tyto však nalezá se v obydl 
termitů jistě zvláštní druh obyvatelů, kteří se bojovníky neb vojáky jmenovati mohou. 
poněvadž povinností jejich jest, stát proti veškerým nepřátelům hájiti a brániti. K tomu 
cíli jsou také silnými kusadly ozbrojení. Jako včely přechovávají také termiti pouze je 
