122 
mordiální vak) objímá ; dutina buňky jest naplněna kalnou šťávou (Fovilla), v níž: velmi 
malý měchýřek, buněčné jádro, plove. 
Mezi tím, co v prášníku pylová zrnka se tvoří, vyvine se v jádru semenního 
pupene klíčný vak (obr. 13.). Jádro semenního pupene ©toliž obsahuje drobnobu- 
něčné tkanivo velmi čilého života, v prostředku tohoto tkanivá blíže hořejšího konce 
(Obr. 13.) 
Vyvinutí semenního pupene 
v passiloře, I. velmi'mladá vají- 
čka. IL. starší, s počátkem vnitř- 
ního obalu J“. III. ještě starší. J“ 
zevnitřní obal. IV. hotové vajíčko 
E klíčný vak. 
vyvine se jedna buňka nejvíce, tak že oslatní okolní se 
udusí, blánka její zůstane ale tenká. V buňce této na- 
lezá se dosti čirá šťáva, v níž malinký měchýřek plove; 
jako, v pylu. Talo buňka jest klíčný vak. Obyčejně. za- 
čínají se v něm ještě před zúrodněním buňky vyvinovati. 
Zúrodnění děje se obyčejně v tom okamžení, když se 
květ rozvine. Stěny prášníků puknou a pyl padne na 
bliznu. U rozličných rostlin jest toto puknulí všelijaké. 
Vypadnutí pylu připomíná patrně na vypadnutí výtrusu 
v bezkvětých rostlinách. Některá zrnka pylová nepadnou 
sice na bliznu a zahynou, některá se tam ale předce 
dostanou a přilepí se k blizně šťávou tam vypocenou. 
Jako výtrusy mechu, kapradí a přeslic, padnuvše na zem 
vlhkostí země ve vaky se promění a pak pohlavní rost- 
linu vytvoří, taktéž se nabubří vlhkostí blizny pylové 
zrnko tak, že primordiální vak a obsah jeho vzrnku dostatečného místa nemá a tedy 
vystoupí (obr. 14.) Zevnitřní blánka pylu jest obyčejně ma třech místech slabší a po- 
(Obr. 14.) 
volí vystupujícímu pylovému vaku. Obyčejně vy- | 
tvoří se na blizně několik takových vaků ; při tom 
zřidne tkanivo blizny a čnělky (dráhy pylové), vaky 
vniknou do toho tkaniva a rostouce dostihnou ko- 
nečně dutinu vaječníka. Zde se rozšiřují dle vše- 
Jijakých směrů, a jeden neb druhý přijde na hořejší 
koneček semenního pupene. Pylový vak, který mezi 
tím na hořejším konci uvadne, vnikne svým dolej- 
ším koncem do semenního pupene, zruší tkanivo na 
konci pupene a přijde konečně až ke klíčnému 
vaku, do kleréhož také vnikne. Pylový vak vssaje 
teď šťávu klíční dutinky do sebe, a na to začnou se 
z lálky smíšením pylové a klíční dutiny, v pylovém 
vaku povslalé, nové buňky samovolně tvořili a dají 
základ klíčku čili nové rostlince. 
b) Tvoření klíčku, semena a plodu. 
Když se v pylovém vaku zárodek klíčku vy- 
Podélní průřez ideálního květu, aby tvoří, zmizi vak zponenáhla a látka jeho přejde 
se zúrodnění objasnilo. Po pylová zrnka 
ma blizně. Ps pylový vak. © Em klíček vssáním do rostliny. Buňky, které z obsahu jeho 
(embryo). E klíčný vak. G semenní pupen. 
A prášník. S korumní lapen. K kalich. 
povstaly, rozmnožují se teď dělením a živí se 
šťávou, jižto z klíčného vaku do sebe vssají. S roz- 
množením buněk pokračuje též zvláštní uspořádání jejich, z čehož pak podoba klíčku se 
vyvine, Z počátku jsou buňky klíčkové v řadě sestaveny, poslední se ale rychleji vy- 
