124 
Drobnosti. 
Rybničné rybářství. 
Od Frant. Špatného. 
Rybník. 
Rybník (pleso) je veliká, uměle udělaná vodní nádržka, v které se dle libosti voda 
nadržovati a vypouštěti může, 
Rybník, do kterého ustavičně živá (pramenitá) voda teče, slove rybník o živé vodě ; 
rybník pak, který se jenom dešťovkou (dešťovou vodou) napouští (nahání), nazývá se 
nebesák neb rybník o nebeské vodě. 
Při založení rybníka má se hleděti: 
1) Na polohu a vlastnosti půdy. V nejlepším položení se rybník nachází, když je 
v dolině a když se vůkol něho orné, úrodné role nalezají, s nichž dobrý náplav (nános) 
přítokem vody do rybníka nanešen bývá. : 
Hubená (chudá) půda a hubený náplav rybám nesvědčí. Čím lepší a úrodnější je 
půda, čím více náplav rostlinných a zvířecích částek obsahuje a čím hojněji a častěji tam 
nanešen bývá, tím lépe se v takovém rybníce ryby dařiti budou. Náplav z lučin, pastvin, 
cest, silnic, lidských obydlí, vesnic, měst atd. bývá rybám prospěšný, poněvadž u větší 
míře potravní částky obsahuje. 
Dnem rybníka nesmí voda prorážeti. Za tou příčinou je hlinovaté dno  nejpříhod- 
nější a písečnaté dno nejšpatnější. 
2) Rybník musí míti dostatečný přítok vody, aby i v čas dlouho trvajícího sucha 
tolik vody měl, by se v něm ryby dařiti mohly. 
8) Voda, která do rybníka jde, nesmí býti nezdravá, Měkká voda, v které se, když 
se vaří, vápenitá sraženina neusadí, a která se hojně pění, když se dá do ní obyčejné 
mýdlo, rybám líp svědčí než tvrdá voda. Do rybníka nemá téci ostrá hnojnice a voda, 
v které se len močí. Z dolů, kde se dobývá síra, siřičnaté kamenné uhlí neb rudy kame- © 
nečné, z rašelinišť, v kterých se sirková kyselina nachází, nemá se voda do rybníků pou-v 
štěti, poněvadž ryby v takové vodě polekají. 
4) Rybník má býti alespoň u spouště (čepu) tak hluboký, aby v tůni ryby v nej- 
krutější zimě pohodlně ležeti mohly. To se týče zvláště těch rybníků, v kterých ryby přes 
zimu zůstávají, k. p. v komorách (komorních rybnících). 
5) Zbytečná voda má z rybníka řádně odpadati, aby v čas velikého přívalu veda 
přes hráz nešla a ji nestrhala. 
6) Rybník nemá býti příliš malý, poněvadž rybníček (žertovně žabinec, žabárník) 
malý užitek přináší. Malý a mělký rybník teče krátký čas, a pakli nejméně 12 hodin 
času k tečení nepotřebuje, mohou jej zlodějové snadno přes noc sloviti. Méně než 2—83 
míry povrchnosti nemá rybník obsahovati. das 
7) Rybník nemá ležeti v lese nebo mezi vysokým stromovím v stínu, nýbrž na ivý- 
sluní, aby slunce rybniční vodu se všech stran vyhřívati mohlo. V lesních rybnících 
slunce vodu jenom na těch místech vyhřívati může, kde tomu stín okolostojících vyso- 
kých stromů nepřekáží. Za tou příčinou je voda v lesním rybníce obyčejně chladnější 
a náplav špatnější. Poněvadž ale ryby teplou vodu a dobrý náplav milují, protož se 
v lesních rybnících obyčejně dobře nedaří. 3 ks 
8) V rybnících se takové druhy ryb chovají, které mají nejlepší odbyt A nejvíce 
užitku přinášejí. Spůsob jich živobytí není stejný, a též.v jich potravě nachází se rozma- 
nitost. Za tou příčinou musí býti rybník rybám, které tam nasazovati hodláme, příhodný, 
aby se v něm dobře dařiti mohly. 
Hráz. 
Hráz u rybníka musí býti pevná, aby ji vodní tlak i v čas velikého přívalu strh- 
nouti nemohl. Čím je rozsáhlejší a hlubší rybník, tím pevnější musí hráz býti. Voda 
nesmí nikdež hráz prorážeti, aby ji v rybníce neubývalo, a aby,na tom místě, kde prosáká, 
strž nevymlela. Poněvadž je u rybníka dobré hráze nevyhnutelně potřebí, protož se 
má vystavění hráze jenom zkušeným porybným rybníkářům neb stavitelům svěřiti, aby ná- 
klad na stavbu vyhozen nebyl. Při založení hráze musí se na to dbáti, aby zpodní zem, na 
které hráz ležeti má, voda neprorážela. Z té příčiny se musí hráz tak hluboko na zpodní 
zem zapustiti, až se přijde na půdu, která vodu nepropouští, 
