125 
Hráz děláme ze země, z dříví neb kamene, dle svého směru je pak buď přímá neb 
křivá. Jíl neb dobrá hlína je nejpříhodnější země na dělání hráze. Z kypré země, která 
nemá žádnou vazkost, nemůže se trvanlivá hráz udělati. 
Hráz u rybníka musí býti tak silná, aby ji vodní tlak protrhnouti nemohl. 
Na obou stranách je hráz sklonitá, obyčejně v úhlu 45 stupňů. V rybnících, kde 
je veliký příval vody, dává se na zemní stranu hrázi větší sklon. Sklon na zemní straně 
hráze závisí od staviva, z kterého se hráze vystavěti má. Jilovatá neb z dobrého kamene na 
vodní maltu zděná hráz může míti na zemní straně menší sklon. Při zděné hrázi postačí 
na zemní straně sklon v úhlu 60, nejvíce 65 stupňů. 
Výška hráze ustanoví se dle hloubky vody, která se v rybníce nadržovati má. Ona 
má býti tak vysoká, aby i v čas velikého přívalu vodu staviti mohla, by přes ni nešla. 
Rybničná hráz má vždy o 2 neb 3 stopy vyšší býti než je nejvyšší stav vody v rybníce, 
aby vítr vlny přes hráz hnáti nemohl a jí tím neškodil. 
Hořejší šířka (závírka) hráze nemá méně obnášeti než 6—8 stop. Jde-li vozová 
cesta na hrázi, tedy ať je 2—4 sáhy široká. 
Obyčejně obnáší zpodní šířka hráze dvakrát tolik co výška a hořejší šířka hráze. Ku 
příkladu když je hráz na hoře 12 stop široká a 15 stop vysoká, obnáší její zpodní šířka 
42 stop, poněvadž dvakrát 15 je 30, a když k tomu přirazíme 12, činí to 42 stop. 
Po ustanovení směru, úhlu sklonu a všech měr hráze přikročí se k vytyčení. Ko- 
líky se vyznamená směr hráze a tyčkami sklon jejího úhlu. 
Hlína neb jíl na hráz přivážíme na voze v korbě (truhlíku) neb na kolečku (samo- 
kolu), a z té navezené země děláme 6 palců vysoké vrstvy, jež dobře pěchem (pichem, 
pěchovačkou) zpěchovat musíme, aby voda prorážeti nemohla. 
Půldruhý díl sypké země dá jeden díl zpěchované země. Z 1500 krychlových 
(kostkových) stop sypké země se tedy udělá jenom 1000 krychlových stop zpěchované hráze. 
„Na jeden dvouspřežný vůz může se naložiti sypké země 20—30 krychlových stop. 
; Vodní stranu hráze tvrdým kamenem na mech vytarasíme, aby ji stříž, strž ledu 
a vlny vymilati (podbírati) nemohly. 
Pohybování vln do hloubky rychle ubývá, pročež se má při tarasování největší 
kámen klásti u závírky (hřebenu, koruny) a nejmenší u dna hráze. Hluboké a krátké 
vlny hrázi více škodí než ploché a dlouhé. U tarasu nahoře vysadíme hustě vrby, neb 
vrbové kolíky tam hustě zarazíme. Vrbového proutí z těch sazenic se později použiti 
může k pletení košíků, košin, lísek a vrší, a co klestí k palivu. Zevnitřní sklon hráze 
drnem obložen byti má. Kde je nouze o kámen, obloží se vodní strana hráze buď opru= 
žemi (fašinami) neb dřevěným srubem. Také se může vysadit na vodní straně hráze 'vrbí 
neb olší, aby se o ně vlny obrážely a hráz nepodbíjely. Hráz také vyzdíváme z polního, 
lámaného neb tesaného (kusového) kamene na vodní maltu. Cihly se k takové stavbě ne- 
hodí, poněvadž je voda a mráz ruší. 
Na novou hráz se vysadí stromy, obyčejně duby, teprv když jest řádně usazena. 
„ Rybník, který má nově udělanou hráz, hned se vodou nenapouští, nýbrž aby se 
hráz dobře usadila, nahání se teprva v druhém roce po vystavění. 
Rybniční irouba. 
Aby se voda docela z rybníka vypustiti mohla, nachází se v hrázi v nejhlubším 
místě trouba (požeračka), která obyčejně několik sáhů od hráze až do loviště zasahuje 
a na zemní straně pod hrází vychází, ne při samé hrázi, aby ji střik vody kaziti nemohl, 
Děláme ji ze zdravého, modřínového, sosnového, smrkového, olšového neb dubového ote- 
saného špalku (klátu), aby se v ní žlabina (koryto) řádně vytesati mohla, v světlosti 
10—12 palců ve čtverci, tedy špalek pilou rozřízneme na dva kusy. Hořejší kus slove 
poklička a musí na zpodek dobře přilehati. Obyčejně se mezi pokličku a zpodní kus trouby 
lesní mech dobře proloží, oba dva kusy železnými skobami přituží a jíl okolo trouby 
dobře vypěchuje, aby prorážeti nemohlo. Otvor v troubě musí býti veskrz stejný, aby 
věc, kterou voda do ní někdy vtáhne, zase na druhém konci vyplouti mohla. Pro dobry 
tah vody v troubě má se u podtrubního střiku (výskoku) o 3—4 palce níž vsaditi, než 
na hlavě (na tlustším konci) položena jest, 
; (Pokračování). 
