133 
odolatelnou potřebu vyšší správy a moci, jíž by se uvnitř pořádek a pokrok, a zevně 
pokoj a dobré poměry mezinárodní zachovaly. Podobně by se dalo říci o theologii. 
Není dosti na tom, aby naši duchovní byli zbožní, svatě žili, obřady církevní pilně ko- 
mali, též i nás mají živě zajímati veliké otázky o Bohu, o nekonečné duchovní říši, 
0 našem účastí v ní, o.nesmrtelnosti naší duše, o vyšším povolání člověka, © chování 
našem, abychom zde i věčně spasení byli. : 
Co se týče technologických umění, známo jest, že u všech vzdělanějších národů 
za našich dnů panuje snaha soukromníků osvojiti sobě známosti chemické, fysikální, me- 
chanické, hospodářské a j., ačkoliv se všelijakým výsledkem podle toho, jak nižší třídy 
od vyšších v tomlo snažení podporovány a slušným-li spůsobem vedeny bývají. 
Podobně nám dlužno. ználi zákony našeho přirozeného tělesného a duševního 
života, abychom se i tam, kde příroda sama nás k tomu nenutí, podle nich řídili u za- 
chování svého zdraví a správném použití svých sil. Věda o této zákonnosti jednající 
jest právě fysiologie, ve které tedy se ohlédnouli nejen mediku, ale i každému rozum- 
mému, o své zdraví pečlivému člověku přisluší. Nebylo by však dostatečné a dosti vá- 
žné toto stanovisko pohledu na přírodosloví, an by se toliko svou potřebou a užitečnoslí 
obmezovalo. Máť ono ještě mnohem vyšší účel, totiž poznání člověka jakožto ducha 
vtěleného, na vrcholu tvorstva země postaveného, výbornými silami tělesnými i dušev- 
mými nadaného, aby přírodu povšechnou skoumal, její velikolepost a :božský její původ 
poznával a vědomými i nevědomými pozemskými mocmi rozumně vládnouti se naučil, 
jak dalece mu od Boha přáno jest. To všechno jest úlohou fysiologie vůbec, a zvláště 
fysiologie člověka. Mohlť bych zde dále vykládati podrobné předměty fysiologie, její 
spůsoby, badání a vyučování, její pojemo— i názvosloví; mohl bych mluvili o pomocných 
jejich naukách, o všelikém upotřebení vůbec v životě a zvláště v lékařství. To však 
máleží do úvodu učebné knihy školské, a nám nutně potřebné není. Snad'o tom a po“ 
dobných věcech při poskytujících se nám příležitostech mimochodem promluvíme, anebo 
později, až se nashromáždí více látky podrobněji poznané, ve všeobecných přehledech 
-0 tom jednati budeme. Pro tentokráte dovolujeme sobě kdekoliv do věci samé sáhnouti. 
2. Úkony životní. Podobenství s plamenem, 
Neznám potřebnějšího úkonu našeho těla pro trvání života jako dýchání. Mů- 
žeme déle, třeba několik dní snésti nedostatek jídla a pití bez značné ztráty sil svých. 
Ještě více do očí padá při živočišních činnostech nepotřeba neustálého vykonávání pro 
setrvání života. Náš zrak může býti bez světla, náš sluch bez zvuku třeba mnohá léla 
bez značné škody pro ně a pro zdraví celého těla. Aniž hýbání našich oudů jest ne- 
vyhnutedlně potřebné, abychom v žití setrvali. Ba všechny duševní a životní činnosti 
denně pravidelným spůsobem pohružují se v spánek, jenž právě k tomu slouží, aby na- 
hradil a zotavil síly životní. — 
Galenus, starořímský medik, jenž přes 82 spisů napsal o věcech lékařských a tý- 
„kajících se přirozenosti člověka, jehož učení skoro výhradně panovalo za časů středo- 
„věkých, jak u Arabů tak i po celé učené Evropě, jmenoval takové úkony tělesní, bez 
„michžto život ani za nejkratší čas obstáli nemůže, úkony životními, mezi něž také vřadil 
jh však jako podřízenou činnost, an oběh krve a rozesílání skrze ni duchů životních 
celém těle na první místo poslaveno bylo a hlavní sídlo a zdroj v srdci jí vykázán, 
