138 
měr os a ukážeme později, jak proměnami těmilo tři hlavní řady tvarů povstávají, kte- 
réž v souhrnu soustavu krychlovou (das hexačdrische System) tvoří. 
Ráz této soustavy jsou tedy tři stejné, kolmo na sobě stojící osy. 
Mimo tylo osy, jsou ale ještě jiné v krychli, jedny spojují rohy, druhé spojují 
hrany, a dle toho jsou tedy v krychli osy plošné, osy rohové a osy hranné. Jedno- 
strannou proměnou jedné z lěch os promění se i celá krychle, 
Postavíme-li krychli na roh, jeví se především čára KK (obr. 2.) ahlavní směr, od něhož 
(Obr. 2.) podoba celého tvaru závisí. Nejmenší proměnou této čáry, promění seráz 
celého tvaru, hrany slanou se prodloužením jejím ostřejší nežli 90? 
a zkrácením tupější nežli 90%, čiverce promění se v kosočtverce, 
a krychle tedy v kosočtverečný tvar, jejž klenčem (Rhomboěder) na- 
zýváme. Hrany hořejší mohou býti ostřejší nebo tupější, a vždy bude 
kleneč jiný. Z každého pak klenče mohou se jako z krychle otůpo- 
váním a přikrajováním hran přerozmanilé tvary vyvéšti, a ták z kaž- 
dého klenče nová řada vytvořili. Klenčových řad může lé toho 
býti nesčíslné množství, u známých přirozených nerostů nalezá se ale jenom 47 řád. 
Soujem všech těchto řad tvoří soustavu klenčovou (das rhombočdrische System). 
Ráz télo soustavy jest tedy rohová osa, jižto klenčovou osu nazývali budeme. 
Osa tato má tu zvláštnost, že všechny kolmo na ni vědené průřezy troj-, šesti- nebo 
dvanáctihranné plochy jsou. Průřez HORZŇT (obr. 2.) prostředkem -klenče vedený, jest 
pravidelný šestihran. Spojením protilehlých úhlů objeví se nám tři čáry HZ, ON, RT, 
které se pod úhlem 60" řeží. Tylo čáry můžeme považovali za osy vedlejší. Tvary 
klenčové soustavy mají tedy člýry osy, z nichž tři jsou stejné a pod úhlem 60" se 
řeží, čtvrtá ale lichá na nich kolmo stojí. 
Prodloužíme-li jednu z plošných os krychle (a“a'), povstane tvar slejné tlouštky 
a šířky, ale jiné výšky (obr. 3.). Olupením rohů odvésti lze jehlanec a dle tóho 
slove soustava tato jehlancová (das pyramidale System). Z každého základního tvaru 
s určitou osou a'a“ (lak nazvanou jehlancovou osou) dá se jako u klenčů nesčíslné 
množství rozličných tvarů odvésti, kteréž ale všechny v tom se srovnávají, že mají tři 
(Obr. 3.) (Obr. 4.) osy; jednu hlavní kolmou buď delší buď kratší (a'a“) 
nežli v krychli, dvě vedlejší stejné (aa, aa); všechny 
tyto osy stojí kolmo na sobě. Průřezy kolmo na hlavní 
osu jsou čtverce. U vyhraněných nerostů pozorovalo se 
31 řad jehlancových tvarů. Konečně můžeme krychli 
také na hranu postavili a jednu z hranných os prodlou- 
žiti (pp obr. 4.). Prodlouženou tuto osu nazývejme hra- 
nolovou osu. Tvar tak povstalý má tři kolmo ma sobě 
stojící osy, z nichž všechny v délcé se různí (pp, aa, 
bb). Otipováním a přikřajováním hran povstane zase jáko u předešlých soustav nesčí- 
slné množství tvarů ; podle jednoho z odvozených tvarů, jenž přímotvor (Orthotýp) slóve, 
jmenuje se celá soustava přímotvarná (das orthotype Systém). 
Ráz její záleží v třech něstejných kolmo na sobě stojících osách. Průřežý kolmo 
na osu jsou kosočtverce (Rhomben). U vyhraněných nerostů objevuje se soustava ťáto 
nejhojněji a počítá 65 řad. 
Až potud viděli jsme, že soustavy povstávají z krychle pouze jednostranným pro- 
