141 
nách postavenými (obr. 30.) a také tak povstane. čtyři- (Obr. 34. a 30.) 
advacelislčn, kterýž maje plochy v sudé souměrnosti roz- 
dělené, slove sudotvar (Diploid, obr. 31.). 
Sluší ještě to připomenouti, že obyčejně dva, tři 
a více tvarů na jediném neroslu spojené se vyskylují, 
kteréžto tvary pak spojky (Combinationen) slovou. 
Kraťounký tento pohled obsahuje všechny spůsoby krychlových tvarů. Z těch mají 
jedny úplnou pravidelnost a druhé jenom polovičnou; ony nazývají se plnoploché, tyto 
poloploché. 
Plnoplochých jest sedm a sice: 
4. tři nezměnitelné, totiž vždy s těmitéž hranami: krychle, osmistěn, granátotvar; 
2. člyry změnitelné, totiž jednou s tupějšími; po druhé s ostřejšími hranami : 
leštěncotvar, kazivcotvar, leucitotvar, demantotvar. 
Poloplochých jest pět spůsobů a sice: 
4. tři s plochami k sobě nakloněnými: člyrstěn, deltotvar, krušcotvar, boracitotvar, 
veskrz s rázem čtyrstěnným. 
2. dva s plochami souběžnými: kyzolvar, sudotvar, veskrz s rázem kyzotvarným, 
Celá krychlová soustava rozvrhuje se dle toho ve tři řady, o nichž jsme již na- 
hoře se zmínili: a) v řadu plnoplochých, 6) v řadu poloplochých čtyrstěnných ac) v řadu 
poloplochých tvarů kyzotvarných. 
Rozdělení toto není pouze theorelické, nýbrž má praktickou cenu, neb nikdy 
nemá nerost řady plnoploché tvary poloploché, neboť nerost řady čtyrstěnné tvary 
kyzotvarné. Sejmouce nerosty stejně lučebné povahy pod jedno číslo, známe dosaváde 
v přírodě 32 rozličných krychlových neroslů, kteréž v uvedené tři řady rozděliti se dají. 
Podávám zde úplný ač krátký seznam všech dosud známých nerostů.) 
A) Řada krychlových plnoplochých nerostů. 
4. Krychlové ryzí kovy. 
Měď vyskytuje se v krychlích, osmistěnech, granátotvarech, kazivcotvarech, obyčejně v malých srost- 
lých a nepravidelně vyvinutých hraních, častěji v tvarech stromovitých a plíšcích. IKrásně vyhraněné 
kusy nalezají se v Uhřích u Smolníka, Libětova, v Banátě u Sasky a Moldavy, na Uralu u Nížného Ta- 
gilska, Bogoslovska; v Turginských dolech, v Anglii, severní Americe atd. 
ř Stříbro, nejčastěji v krýchlích, někdy také v osmistěnech, leucitotvarech, kazivcotvarech, obyčejně 
však v drátkách. Krásně vyhraněné kusy pocházejí zvláště z Kongsberka v Norvejsku, ze saských dolů 
(Johanngeorgenstadt, Freiberg atd.), Jachýmova, Příbrami, ze Sibířte (Zmijí hora), z Mexika. 
Zlato, v krychlích, osmistěnech, granátotvarech, leucitotvarech, kazivcotvarech, obyčejně v plíšcích a drá- 
tech. Krásně vyhraněné kusy objevují se v Jílovém v Čechách, v Sedmihradsku, Uhřích, na Uralu, v Kalifornii. 
Elektrum, "zlato barvy zvonové, s 20 a více procenty stříbra objevuje se v Sibíři ; vyhraňuje se zvláště 
V granátotvarech, 
Železo hlavně co povětroň se slohem vyhraněným, někdy dá se štípati dle ploch krychlových, jako 
m p. povětroň Broumovský. Na dně železných pecí vyskytují se někdy krásně vyhraněné krychle železa. 
Samorodé ryzí železo v skalách jest velmi vzácné a objevuje se jen v zrnech a plíšcích v Durynsku 
(Gamsdorf) a v Brasilii. 
Platinu velmi zřídka v malých krychlích, obyčejně v zrnech a okrouhlých kavalech, na Uralu, v Brasilii. 
Iridium v krychlích s otupenými hranami a v zrnech, u Nížného Tagilska a Nevjanska na Uralu, 
u Avy ve východní Indii. : 
Palladium v přemalých osmistěnech a zrnech, s platinou v Brasilii. 
Rtuť tuhne při —409C a vyhraňuje se pak obyčejně v granátotvarech. 
