142 
Amalgam (Ag Hg,) s 359 stříbra, v krásných granátotvarech, někdy i s otupenými nebo přikroje- 
nými rohy a hranami. V Porýnsku u Moschellandsberku, u $lané v Uhřích, u Almadenn v Španělích. 
' Arguerit (Ag, Hg) s 8669, stříbra, v malých osmistěnech a medohraněných kusech, Jest hlavní 
rudou bohatých dolů u Argueros v Chili, : 
2. Leštěnci, totiž sloučeniny jednoho prvku kovu a jednoho prvku síry. 
Leštěnec olovéný (Bleiglanz, PbS) obyčejně v krychlích, někdy i v osmistěnech s přikrojenými hra- 
nami (leštencotvar), často v krychlích s otupenými rohy. Krásně vyhraněn v Ratibořicích, Freiberku,“ 
Příbrami, Stříbře atd. 
Leštěnec stříbrný (Silberglanz, AgS) obyčejně v krychlích s otupenými rohy a hranami, také v granáto- 
tvarech a leucitotvarech. Krásně vyhraněn v Jachýmově, v saských dolech (Freiherg atd.), v- Uhřích, Mexikn. 
Leštěnec mědoolovéný (Cuproplumbit, [2 Pb-- Gu] S) v nedohraněných kusech dle ploch krychlových 
štípatelných. V Chili. 
Leštěnec manganový (Manganglanz, MnS) v krychlích a osmistěnech, obyčejně nedohraněný. V Se- 
dmihradsku (Kapník, Naďak), v Mexiku' a Brasilii. 
Olovo selenové (Selenblei, PbySe), nedohraněné, dle ploch krychlových štípatelné. Na Hareu (Til- 
kerode, Clausthal). 
Stříbro selenové (Selensilber [Ag, Pb] Se), nedohraněné, -dle ploch Rey ohekký ch štípatelné. Na Hareu 
(Tilkerode). 
; Kobalto-olovo selenové [Selenkobaltblei, (6 Pb- Co) Se] nedohraněné, dle ploch krychlových ští 
patelné. Na Hareu (Tilkerode). 
Rtuť olovo-selenová (Selenguecksilber, (Pb, Hg] Se), nedohraněná, dle ploch krychlových sštípatelná. 
Na Hareu (Tilkerode). 
Olovo télurové (Tellurblei, Pb Te), v zrnitých odrůdách, dle ploch krychlových štípatelné. V Zavo- 
dinských dolech v Altai. 
8. Kyz železo-niklový (Bisennickelkies [2 Fe +- Ni] S), v zrnitých odrůdách dle ploch osmistěnu 
štípatelných. Lillehammer v jižním Norvežsku. 
4. Kyz kobaltový (Speisskobalt, CoAs,), obyčejně v krychlích, s otupenými rohy nebo hranami, 
V saském a českém Rudohoří (Jachýmov, Schneeberg), v Uhřích, Kornwallu. 
Chloanthit obsahuje vedle kobaltu též nikl a železo, ostatně podobá se k předešlému, Schneeberg. 
5. Kyz arseno-kobaltový (Desseralkies, CoAs;,), v osmistěnech a krychlích s otupenými hranami. 
V Norvežsku (Skutterud). | 
6. Haloidy, obsahující jeden podíl kovu a dvojnásobný podíl hálových (solnorodých) prvků. 
Kamenná sůl (Steinsalz, Na ©]) obyčejně v krychlích, málokdy s otupenými rohy. V Haliči 
a Rakousích. 
Salmiak (NH, GD, v osmistěnech, krychlích, granátotvarech, leucitotvarech často dle jehlancové 
osy protažených. V skulinách Vesuvu, Aetny. 
Rohovec stříbrný (Hornerz, Ag (G1), obyčejně v krychlích, v korách. Důležitá stříbrná ruda s 75% 
stříbra, hlavně v Peru, Mexiku, druhdy v Jachýmově. j 
Stříbro jodové (Iodsilber Ag J) v tenkých lístcích a nedohraněné, nezřetelně štípatelné. V Mexiku, Chili, 
Stříbro bromové (Embolit [Ag (3 G] + 2 Br)]), v malinkých krychlích a osmistěnech, zrnech. 
V Mexiku (San Onofre, hojně). 
Kazivec (Flussspath, Ca FI), nejčastěji v krychlích, dlé osmistěnu štípatelných, „často s přikroje- 
nými hranami (kazivcotvary), též ve spojení s osmistěnem, granátotvarém, leucitotvarem, demantotvarem. 
V českém i saském Rudohoří, v Anglii, Banatě (Moldava). 
Yttrocerit ([Ca, Y, Ce] F]), v zrnitých kusech nezřetelně štípatelných. U Fahlunu v Norvežsku. 
7. Měděná ruda (Rothkupfererz, Su O), obyčejně v osmistěnech, též v krychlích a granátotvarech, 
někdy i s leštěncotvary a leucitotvary ; též zrmitá. Krásně vyhraněné kusy pochází od Chessy u Lionu, 
z Kornwallu, z Banátu (Moldava), ze Sibíře. Í 
8. Beriklas.(MgO, Fe0), v osmistěnech dle krychlových. ploch štípatelných. Na Vesuvu (Monte Somma). 
9. Kysličník antimonový (Antimonoxyd, Sbo,) dá se připraviti pálením antimonu, Sedma: se v osmi- 
stěnech. Při pražení antimonových rud usazuje se tento kysličník často na rudy. 
Utrejch (arsenige Sáure, As O;) v osmistěnech, korách; na arsenových nerostech v Jachýmově, 
Andreasberku: 
