144 
27. Plavé leštěnce čili burokrušci (Fahlerze) vyhraňují se obyčejně v čtyrstěnech, krušotvarech a del- 
totvarech, lučebná formule jejich jest (RS),. (RS;). 
Plavý leštěnec arsenový (Tennantit, (GuS, FeS), (Sb S;, AsS,) v čtyrstěnech, deltotvarech. V Korn- 
wallu, v Jachýmově. 
Plavý leštěnec arseno-antimonový [Arsenik-Antimon-Fahlerz, (GuS, FeS, ZnS, HgS),. SbS, AsS.] 
v čtyrstěnech, krušotvarech s granátotvarem, též zrnitý, V Příbrami, v Kapníku, Smolníku a Španské Do- 
lině v Uhřích, u Schwatzu v Tyrolsku, ve Freiberku, Clausthalu, 
Plavý leštěnec antimonový [ Antimonfahlerz, (GuS, AgS, FeS), ZnS)4. SbS;,] jako předešlý. 
Plavý leštěnec stříbrný [Silberfahlerz, Weissgiltigerz (PbS, AgS, ZnS, FeS)“ SbS,] obsahuje k 18%, 
stříbra, v Freiberku, Wolfachu. : 
28. Boracit (3 MgO. 4 BO,) obyčejně v krychlích s otupenými hranami a střídavě otupenými rohy 
(čtyrstěnem). U Lůneburku. 
Rhodicit (CaO, BO,) v granátotvarech se čtyrstěnem, u Mursinska v Sibíři. 
29.. Beudantit (Wůrfelerz, 4 FeO;. 3 AsO, —- 17 HO.) v krychlích se čtyrstěnem nebo granátotva- 
rem, někdy také s krušotvarem. V Kornwallu, Schwarzenberg, v Sasích. 
80. Křeman vismutový [Kieselwismut, 2 (2 Bi0,. 5 S1O;) +- 2 BiO,. PO.], obyčejně v krušotvarech. 
Schneeberg, Brůunsdorf v Sasích, 
81.. Helvin [(MnO, Fe0)*. (2 Si0; — Be O, Si0;) -> MnS. MnO] obyčejně v čtyrstěnech. 
Schwarzenberg v Sasích. 
C) Řada kyzotvarná. 
82. Kyz železný (Eisenkies, Fe S,) obyčejně v kyzotvarech s krychlí někdy také se sudotvarem 
a osmistěnem. Velmi hojný s kovovými nerosty a v kamenném uhlí, 
Hauerit (Mn S.) obyčejně v osmistěnech s kyzotvarem někdy i se sudotv arem. Nedaleko Baňské 
Bystřice u Kalinky. 
Kyz síro-kobaltový [Glanzkobalt, (Co S, +- CoAs,)] vyhraňuje se jako zelený kyz. Tunaberk ve Švedsku, 
Kyz arsenoniklový ( Arsenik-Nickelglanz (Ni S,- Ni As,)], v osmistěnech a krychlích, někdy s ky- 
zotvary, obyčejně zrnitý. Ve Švedsku (Loos), ve Štýrsku (Schladming), na Hareu (Harzgerode). 
Kyz antimonniklový (Antimonnickelglanz, Ni S, +- Ni Sb,), v krychlích, obyčejně zrnitý. Na 
Harcu (Harzgerode). 
Budoucně budeme o druhých soustavách jednati 
0 stálicích. 
Sepsal Dr. Vojtěch Kuneš. 
2. 
Pozorujeme-li předměty hvězdnatého nebe ne co částky soustavy, o čemž míst- 
něji mluvili jsme v předešlém článku, nýbrž v ohledu na rozdíly, jaké se jeví ve zvlášt- 
ních úkazech jejich: shledáme, že některé hvězdy vyznačují se vlastním pohybem, jiné 
leskem a proměnlivostí svého světla, jevíce se tuto co hvězdy dvojité neb víceré, tamto 
v podobě hvězdných tlup a mlhovin. 
Dle toho, co jsme v předešlém čísle pověděli o hvězdní soustavě, musí každá 
stálice ukazovali vlastní pohyb, hned větší hned menší, dle postavení, jaké právě zau- 
jímá v soustavě vzhledem jak k tělesu oustřednímu tak i k nám; byť i pohybování toto 
nebylo vždy postižitelné našim prostředkům. Považme jen, že hvězda třetí velikosti, 
která u vzdálenosti své ročně milion mil urazí, při nejpříznivějších okolnostech teprv 
za 300 let tak daleko se octne, že zdánlivá proměna jejího místa obnáší pro nás jednu 
sekundu, mohouc pozorována býli s jakousi určitostí. Pročež také při největší části 
slálic neznamená se žádná v menším občasí postižilelná změna místa, a větší změny 
" jsou velmi řídké. Mezi 8000 hvězdami napočteno jich toliko 46, jejichž roční pohyb 
obnáší přes 1 sekundu. 
Měli bychom očekávati, že největší vlastní pohyb shledá se při nejbližších čili, 
což jedno jest, při největších hvězdách, divným však spůsobem nalezají se dvě malé 
