167 
směru Rudohoří protažené, jest obstoupeno jednotlivými žulovými ostrovy, jenž všechny 
jako hlavní jádro ze svoru vynikají a na některých místech hrubozrnou rulou obaleny 
jsou. Všechna tato žula dává dobré stavivo, u Weissenstadtu obsahuje též cínovou rudu, 
kteráž se již nedobývá, a na několika místech sloje železné rudy, zvláště u Fichtelbergu. 
Hora Ochsenkopf jest prostoupena mohútným coukem augitového zelenokamenu. (Diabas), 
kterýž se stal důležitým pro tamější průmysl, anoťf se z hmoty jeho snadno roztopitelné 
černé sklo dělá a k zhotovení černých knoflíků potřebuje. I jiné drobné zboží skleněné 
dělá se v této krajině hojně. 
Povrch žulové krajiny jest nejvíce lesnatý, jen na horách vystupují jednotlivé pevné 
skály, bývají ale posety nesčíslným množstvím okulacených balvanů, které v některých 
místech, jako n. p. na Louisenburku blíž Wunsiedlu, četně navštěvovaný skalní labyrint 
sestavují. K žule připojuje se nejdříve rula, skládajíc široké nejvíce lesnaté pásmo 
mezi Weissenstadtem a Wunsiedlem, úzký pruh u Brambachu a jinde. Z- většího dílu 
splývá rula se svorem a má tentýž vliv na podobu hor a na zrůst bylin. U Gold- 
| kronachu a v sousední drobové břidlici obsahuje zlatonosné a antimonové couky, v nichž 
se jednou živě dolovalo a které dosavad bez naděje nejsou. 
Zevnitřním obalem všech žulových hor na Smrčinách jest svor (Glimmerschiefer), 
rula mezi ním a žulou chybí často. Obslupuje celé žulové jádro co elliptický plášť od 
Goldkronachu, Kornbachu, Hallensteinu, Elstry, Schónbecku, Chebu a Redvic. Větší díl 
povrchu jeho jest plosce vlnitý a lesnatý. Vápenný kámen a železná ruda prostírají se 
ve svoru tomto ve dvou pruzích, a jsou často spolu spojeny. Jeden pruh běží přes 
Wunsiedel až k Hohenberku na českých hranicích a obsahuje hlavně vápno, místy také 
nad ním hnědou železnou rudu, druhý běží od Redvic až do Schirndingu a do Čech 
podle Oharky. Také zde se nalezá vápno s hnědou železnou rudou. "Tyto obě sloje 
jsou nejenom geologicky a technicky důležité, nýbrž mají také vliv na podobu této kra- 
jiny. Podél směru jejich povstala řada malých dolin, v nichž dědiny a městečka této 
krajiny nejhustěji se spalřují. 
Mimo tyto kameny objevují se ještě v žule a svoru porůznu malé čoky a žíly 
porfyru; u Gópfersgrůnu spočívá na žule sloj tučku (Steatit) s pamětihodnými nápodob- 
minami vyhraněných nerostů , porůznu vyskytují se také čedičové kupy, z nichž nejpa- 
mátnější jest Komorní hůrka (Kammerbůhl) u Františkových lázní, která tak jako již po- 
"jednaná Železná hůrka u Bodenu všechny stopy sopečné činnosti, strusky, sopečné půmy, 
totiž kusy svoru do strusek obalené, na hranách rozlopené kusy amfibolu, olivinu atd. 
obsahuje. Hrabě Kašpar Sternberg a slavný básník Góthe obírali se svým časem mnoho 
vyskoumáváním této hůrky, která však s nynějšími sopkami podobnosti riemá, jelikož se 
na ní jícen nevytvořil ani láva zní netekla. Památná křemenitá sloj, o níž jsem při Šu- 
mavě se zmínil, prostírá se také do Smrčin a sice od Seeberku až za Aš, vynikajíc 
často co kostrbatá stěna nad žulou a poskytujíc dobré "kamení na silnice. 
Severně za vesnicí Haslau v Čechách jest žula prostoupena zvláštním kamením, 
jejž prof. Reuss Chebskou břidlicí (Egeranschiefer) jmenuje a které vedle vápna, zelena- 
vého augilu, hlavně Egeran a živec (periklin) obsahuje. V minerálních sbírkách jsou 
„nerosty z této místnosti dobře známy. 
Se Smriinami souvisí prohbím mezi Chebem a Bleistadtem Rudohoří čili Krušné 
chory (das Erzgebirge), od dávna pro svou bohatost na stříbro, olověné, cínové, kobal- 
ků -dn 
