170 
jest spojen s hlinitou břidlicí, která na západní straně Rudohoří širokým pásmem objímá 
a s břidlicemi Smrčin ve Voigtlandu souvisí. Břidlice tato obsahuje co podřízené od- 
růdy břidlici pokryvačskou, brusovou, křemennou, buližník (Kieselschiefer), břidlici ka- 
menečnou a amfibolovou, vápenec a dolomit a u Berggiesshůblu také magnetovou rudu. 
Na některých místech obsahuje také sloje zelenokamenu a porfyru ; u Kirchbergu a Fal- 
kensleinu vystupují také žulové ostrovy z břidlice. Droba, útvar kamenného uhlí a čer- 
veného pískovce lemují v Sasích palu prahor Krušnohorských a ukončují pravidelně 
usazené útvary horské. 
Z lůna těchto břidličnatých a vrstevnatých hornišť vystupuje žula, porfyr a jiné 
balvanité kamení. 
Žula tvoří dvě veliká horniště na jihozápadním konci hor, a jedno menší ještě 
západněji ve Voigtlandu. Nějvětší z těchto hornišť prostírá se z údolí Oharky až do 
Schneebergu v Sasích, a jest skoro celé svorem obalené, druhé vystupuje z. břidlice 
u Kirchbergu. Mimo tato dvě nejvělší žulová horniště pozoruje se ještě asi 10 menších 
žulových ostrovů ve svoru, obyčejně úzkým pásmem ruly obstoupených. Jeden z těchto 
menších žulových ostrovů obsahuje na temeně porcelanový jíl (u Aue). V horništi ruly 
jsou 3 větší žulové ostrovy mezi Freibergem a Altenbergem, a asi 6 menších porůznu. 
Sem se musí také počítati slídnatá žula (Greisen) mezi Altenbergem v Sasích a Zinm- 
waldem v Čechách, která cínovou rudu obsahuje. Mezi porfyry převládá zvláště kře- 
menitý porfyr, jenž tvoří dvě veliká horniště, jedno mezi Teplicí a Dippoldiswaldem, 
druhé mezi Freibergem a Tharandem, od něhož couky do sousední ruly vybíhají. 
Mimo to vystupují ještě malé porfyrové kupy acouky, jak v rule, tak i ve svoru a břid- 
lici, vzácněji v žule. U Zinnwaldu a Altenbergu obsahuje porfyr také cínovou rudu, 
nebo objímá spousty slídnaté na cínovou rudu bohaté žuly, s pamálnými nerosty (cínovec, 
cínový kyz, blejno zinkové, leštěnec olověný, kyz železný, křemen, kazivec, topas, 
Scheelit, Stolzit a j.). 
Žulové a porfyrové kupy spůsobují v těchto částech Rudohor jakousi rozmanitost, 
a byť i ve vysoké vrchy se nenakupily, předce pokrývají hřbet horní skalními te- 
meny a balvany, pro kteréž jakož i spolu pro vysoké položení orba dařiti se nemůže. 
Celá tato krajina jest tedy nejvíce lesem zarostlá, který i veliký díl pískovcové půdy na 
východní straně Rudohor pokrývá. 
Také čedič vystupuje v podobě kup až na temeně samém a skládá některé vysoké 
hory, jako Spitzberg u Božího Daru, u Lichtenwaldu a Jáchimova, pak v Sasích na 
mnohých místech. 
Porůznu objevují se v rule též eklogit, hadec, v břidlicích pak zelenokamen. 
Hadec jest obyčejně provázen amfibolovým kamením a zrnitým pískovcem ; vyskytuje 
se u Přísečnice (Pressnitz), u Kalichu, u Zóbliz v Sasích, kdež se ke zhotovování vše- 
likého drobného náčiní užívá. 
Jako v Šumavě objevuje se také v Rudohoří, ale teprva daleko v Sasích v pa- 
horkovité krajině, horniště bělokamenu (Granulit), jenž na svoru a rule spočívajíc délku 
6 mil a šířku 7 mil zaujímá. Jako v Šumavě jest bělokamen provázen amfibolovým ka- 
měním a hadcem, a spočívá bezpochyby v p»lobných poměrech, ačkoliv saští zeměznalci 
horninu tuto za eruplivní považují. Na české straně objevuje se bělokamen v rule jenom 
mezi Erbelsteinem a Wartou, kde v-příkrých skalách u Oharky vystupuje. 
Malebné pískovcové hory mezi Pernou a Děčínem dělí prahory Rudohoří od ji- 
