175 
směr jihozápadní, tak že se se směrem hor Krkonošských a Šumavských skoro pod pra- 
vým úhlem setkává. Rula tato obsahuje často sloje svoru, kterýž však nikde velikou 
prostoru nezaujímá; u Svojanova leží v takovém svoru sloj tuhy, tak jako na několika 
místech v Moravě a v Rakousích. 
Na některých místech vyvinují se též mohúlné sloje křemence, jako na př. mezi 
Pacovem a Zboří, pak sloje bělokamenu, jako u Pohledů blíž Německého Brodu. Velmi 
často objevují se v rule též sloje amfibolového kamení a zrnitého vápence. V celém 
površí mezi Kutnou Horou, Zbraslavicemi a Kralovicemi panuje vedle ruly amfibolové 
kamení, provázené granátovými horninami a magnetovou rudou, která u Malešova 
a u Vlastějovic nad Sázavou se dobývá, Též hadec bývá na blízku, jako u Kutné 
Hory, Malešova, Mladoty, Hranic, a obsahuje obyčejně zrna granátu nebo bývá provázen 
hrubým osinkem (asbestem), zvláště u Malešova. Také u Německého Brodu vyskytuje 
se v rule hadec. U Ranska a Polny objevuje se v rule vedle hadce též zelenokamen, 
kteréž horniny lučebnou proměnou blíž povrchů země v hnědou železnou rudu se mění. 
Rula sama obsahuje v sobě na některých místech turmalíny, rutil (okolo Něm. 
Brodu v ornici roztroušený), granáty, zvláště pěkné slohu miskového u Zbislavi blíž 
Čáslavi. U Lukavic blíž Chrudimi leží v rule sloj mastkové břidlice s kyzem železným, 
jenž k dobývání rozličných chemických výrobků slouží. U Včelakova leží v rule čoky 
zelenokamenu s magnetovým a otrušíkovým kyzem. Vedle těchto hornin, které ještě u 
veliké rozmanitosti v Moravě a Rakousích se jeví, zaujímá žula znamenité prostory. 
Mohútné 20 mil dlouhé, 5—6 mil široké horniště. žuly prostírá se podél břidlic středo- 
českých od Českého' Brodu až ke Klatovům. © Pamětihodné jsou ostrovy ruly a břidlice 
uprostřed této žuly uložené ; takový ostrov jest mezi Kostelcem nad Sázavou a Boro- 
ticemi u Vltavy, pak mezi Kamýkem, Mirovicemi a Sedlcem, pak mezi Myslivem a Tý- 
nicí u Klatov. 
Druhé mohůtné horniště žuly prostírá se v rule od Nového Rychnova a Jindři- 
chova Hradce k Novým Dvorům, odkud se až ke Kaplici prostírá a širokým pásmem až 
k Dunaji táhne, kde mezi místy Mauthhausy a Freiensteinem z většího dílu kolmými stě- 
nami k řece se kloní. Horniště toto souvisí s velkou žulovou spoustou na lemeně Šumavy. 
Jiná menší horniště žuly nalezáme u Poličky od Proseče až k Bystrému, na se- 
verní slraně již opukou pokrytá. Rychenburk stojí také na malém žulovém horništi upro- 
střed břidlice; žula jest zde provázena zvlášlními slepenci, kleré v drobnozrné žulové 
hmotě nesčíslné úlomky břidlice obsahuje, lak že se zdá, jakoby žula byla tuto břidlicí 
prolomila a část její v slepenec proměnila. Podobné horniště žuly, které jako Rychen- 
burské místem amfibol obsahuje, rozkládá se mezi Skučí a Bojanovem, v okolí Nasavrk 
a Kamenic, pak v okolí Světlé mezi Ledčem a Lipnicí, jiná menší horniště objevují se 
ještě na rozličných místech. Též couky žuly nejsou vzácné, nalezáme je okolo Tábora, 
u Želiva, Německého Brodu, Kutné Hory a j., a všude kolem žulových hornišť, od nichž 
nezřídka do okolní ruly paprskovitě vybíhají. 
Také porfyr nechybí, vyskytuje se ale jenom v osamotnělých kupách a coukách 
v okolí Nasavrk, Heřmanměstce a Choltic. V celé rulové prostoře mezi Jihlavou, Ně- 
meckým Brodem a Kutnou Horou táhnou se četné rudonosné couky, v michž nejstarší 
- doly české a moravské, jako u Jihlavy a Německého Brodu, taktéž i bývalé přebohaté 
© Kulnohorské doly založeny byly. Také mezi Táborem, Ratibořicemi a Vožicí táhnou 
(se četné couky s rozličnými rudami, 
