178 
dílem tak, dílem i umělým přesazením rozšířena podél celého rovníka a zasluhuje již 
proto, jakož i pro mnohonásobný užitek, jejž poskytuje, první místo mezi palmami, o nichž 
zde pojednati chceme. Kokosová palma jest krásný strom 80—1400 stř. vysoký, hladký 
kmen jeho roste pamětihodným spůsobem vždy poněkud kosmo. Jako u všech palem 
odpadávají starší listy s kmenu, a sice u kokosu obyčejně v čas deště, na temeně vyvi- 
nují se ale vždy nové ; proto nalezá se na konci kmenu vždy jenom jistý počet listů, 
asi 12—15, z nichžtlo zpodnější jsou slarší. Délka jednoho listu obnáší asi 12—16 stř.; 
list jest zpeřený ; silný řapík, kterýž dolejším koncem ke kmenu co pochva přiléhá, 
klene se v mírném oblouku ven a nese po obou stranách veliký počet kopinatých lístků, 
asi dva střevíce dlouhých. Dolejší listy stojí více vodorovně, hořejší více kolmo, nej- 
mladší pnou se na konci zrovna vzhůru, pročež strom krásnou okrouhlou podobu do- 
stává, Listy mladé kokosové palmy nejsou v prvních dvou letech tak veliké a tak vy- 
vinuté jako později, nýbrž jsou mnohem menší a mají méně lístků, teprva v třelím roce 
dosahují své normální velikosti. V tomto stáří odpadnou již všechny mladší listy a palma 
podržuje od té doby na sta lel pořád tu samu podobu, nabývajíc jenom vždy větší výšky 
a vždy nových listů. Kokosové palmy nerozvělvují se tak jako stromy s listy sítňatě 
žebrovanými, nicméně povstávají ale v koutech listů také pupeny pro větve, z těch se 
však vyvinou jenom kvělonosné větve (květenství), které po jistém čase i s listy od- 
padnou, v jejichž koutech povstaly. V 10—12., někdy již v 5. roce objeví se první 
plodní větve (spadices) a dosáhnou délky 5—6 střevíců. Mladá plodní větev jest zpo- 
čálku celá do listové pochvy obalena; tato pochva povstává dole na větví a má docela 
jinou povahu nežli ostatní listy palmové, jest totiž blanou 2—3 čárky silnou a v kor- 
nout zavinutou, jehož dolejší konec tak silný jest jako mužské slehno. Zpočátku jest 
celá pochva uzavřena, když se ale květy rozvíjeti počnou, roztrhne se po celé délce, 
větvičky květonosné, dříve k silnější větvi přitlačené a měkké, rozláhnou se a zdřevna- 
tějí. Květy jsou v porovnání s palmou velmi drobné, sotva na půl palce dlouhé ale 
velmi čelné ; na větvičkách sedí bezprostředně bez stopky a tvoří malé hrozničky, které 
dohromady mohúlný chvost skládají. Každý kvítek má trojlupenný kalich a trojlupennou 
korunu jasně žluté barvy; ačkoli však v každém květu zárodky vaječníků a prášníků 
se nalezají, zakrní vaječníky předce ve větším díle kvítků a vyvinou se hlavně jen na 
zpodní čásli větviček ; většina kvítků obsahuje jenom prášníky. Již v mládi jsou čněl- 
kové květy větší nežli prášníkové; po zúrodnění počne v mich ještě čilejší Život; 
tři plodní lístky kvělů těchto nevyvinují se ale stejně, nýbrž brzo předhoní jeden 
ostatní dva, které zakrní; z vyvinutého plodního lístku vytvoří se pak známý kokosový | 
ořech, který dole kalichem a korunou obalen jest. Ořech obsahuje na povrchu měkkou. 
koru, z mnohých cevních svazků složenou, pod ní nalezá se skořápka tvrdá co kámen 
* .. v Y + + č * , . M * 
a vlé jest jádro uzavřeno. Kokosové mléko nalezá se jenom v nezralých ořeších > 
mléko toto ztvrdne při uzrání a tvoří semenní bílek (Endosperm), v němž klíček uza- 
vřen jest. Proto hodí se jen takové ořechy k sázení, v nichž mléko již ztvrdlo. Ořech 
kokosu, jakož i příbuzných palem má pamělihodné zřízení. Tvrdá skořápka má totiž, 
dole tři otvory, z nichžlo dva zakrnělým vaječníkům náležejí a tvrdou (tkaninou vy- 
plněny jsou ; třelí olvor jest jenom řídkým tkanivem vyplněn a vede do dutiny vyvinu- 
tého vaječníku. Tímto otvorem vylézá klíček po zasetí. Kde se kokosové palmy pě- 
stují, tam se volí k zasazení zastíněná půda, nejraději blízko u stavení lidských; do této 
půdy položí se ořechy do jamek, tak aby napolo ješlč ze země vynikaly a olvorem 
