179 
dolů obráceny byly, z něhož by kořínek hned po klíčení vylezti mohl. Na klíční list 
sypává se popel nebo sůl, což se i později opakuje, jelikož tím prý dobrota ořechů se 
zvyšuje. Z té příčiny daří se kokos nejlépe bezprostředně u moře, a ořechy mořským 
proudem roznášenými osévají se i pusté korálové útesy a jiné ostrovy v Tichém oceánu. 
Na východním pobřeží Afriky jest palma kokosová již od nepamětných časů do- 
movem, na západní pobřeží do Guiney byla přenešena od Portugalců, v ostatních částech 
ale panuje palma olejova (Elaeis guineensis) a palma vinná (Sagus vinifera) mnohem 
obecněji. V Americe se pěstuje od obratníku kozorožce až do Mexika, zvláště vážené 
jsou ořechy z jihoamerického pobřeží, odkud se i do Evropy zavážejí. Jádro kokosové 
má v sobě mnoho oleje a na tom zakládá se také jeho jedlost; v zemích, kde se co 
hlavní potrava potřebuje, pije se mléko kokosové nejenom k občerstvení a zasycení, nýbrž 
užívá se ho též co mléka kravského ; v Indii roztírá se jádro a slouží pak co máslo. 
Skořápka slouží co nádoba k pilí, a staří domnívali se, že se tím nápoj sytějším stává. 
Také co lék potřebuje se mléko a jádro při nejrozličnějších nemocech. Květové chvosty 
v pochvě ještě uzavřené obvazují se, aby se rozvinouti nemohly, z naříznutých ran teče 
pak čirá šťáva, což denně opakovali se může. Šťáva lalo má příjemnou chuť, ještě sladší 
nežli mléko ořechu, kvasí se brzo a dává pak lahodný vinný nápoj, lepší nežli z vin- 
ných hroznů, an mozek neobtěžuje, ale předce činnost nervů zvyšuje. V teple promění 
se toto víno v ocet. Z čerstvé šťávy dobývá se ale cukr a arak výborné chuti. 
Všechny tylo věci podává kokosová palma najednou, poněvadž vždy několik 
kvělových chvostů má, kteréž dle svého stáří zralé a nezralé ořechy nesou, nebo ještě 
v pochvě uzavřeny jsou. Na jednom květovém shluku vyvine se obyčejně 12, někdy 
i 20 ořechů, což s ohledem na znamenilou velikost ořechů mnoho obnáší. Však užitek 
kokosu neobmezuje se pouze na ovoce a květ, každá část jeho slouží nějaké potřebě, 
Velikými zpeřenými listy pokrývá si obyvatel teplých krajin své chýše, jako u nás rol- 
ník slamou, silné řapíky listů slouží co vesla, mladé listy pak co velmi chulná zelina; 
strom však, jemuž se svršek mladých listů odejme, musí zahynouti. Také co papír 
slouží lenké ještě listy, a k mnohým jiným věcem; z kmenů slaví se chýše a lodě, 
kieréž mořské vodě dobře vzdorují, z vláken ořechové slupky pletou se provazy. 
Kokosová palma vyhoví tedy všem potřebám lidským a nepožaduje za to skoro 
žádného ošetřování, žádné práce. Jednou zasazena žije 100 a více let, a dává každý 
rok několik tuetů výborných ořechů a jiných užitečných látek. (Ovšem zdá se, že lid- 
ská. mysl jen tenkráte se ušlechtí, když člověk chléb svůj v potu tváře dobývá; neb 
nečinný obyvatel teplých krajin zůslává daleko za podnikavým pracovníkem evropským. 
Nejsou ale doby vzdáleny, kde plemeno kavkazské i do kokosových krajin vzdělanost 
a duševní snahu vštěpí, která lam tím skvěleji se může rozvinouli, an při kypící úrodě 
starost o potravu, lulo závadu duševního pokroku, překážeti nebude. 
Je-li palma kokosová strom budoucnosti, dílko krajin, kteréž ještě všechno blaho 
a všechen klam osvěty očekávají, jest datlová palma (Phoenix dactilifera) strom docela určité 
a ve svém spůsobu vysoké vzdělanosli, Všechny země semilického kmene, od Babylonu 
a zřícenin Ninivských a Palmyrských až do Egypta a zemích Atlantských, tedy od Per- 
ského zálivu podél afrických břehů moře Středozemního až k moři Allantskému, jsou 
vlastí této palmy. Tak úzký jest poměr mezi datlovou palmou a kmenem semilickým, 
že i tam, kde Semité jednou žili, ale již dávno se odstěhovali, jako v jižním Španělsku 
a. Sicilii, dosaváde palmy jako upomínky na ně se spatřují. Severně za lčmilo ze- 
12* 
