181 
neznámá. Vyskyluje se v podotknutém pásmu všude co zdomácnělá a co zdivočilá 
rostlina. Pěstováním zvrhne se více méně jako jiné rostliny, tak že podoba zdomácně- 
lých bývá docela jiná nežli divokých, Divoké datlové palmy mají hladký peň, a shazují 
staré listy docela pravidelně, zdomácnělé nechávají ale na pni pochvy listů a kmen se 
tím stává kostrbatý a pichlavý. Také mají zdomácnělé palmy někdy více košů, což bez- 
pochyby od přílišné bujnosti zrůstu pochází, an květonosná větev v listovou se promění; 
divoké vyhánějí dole u kmene výběžky, které nejdříve do země vnikají a pak zase co 
mladé palmy se vyzdvihují. Výběžky ty, které ostatně také jedlé jsou, slouží k roz- 
množení palem. 
Již v poledním Španělsku dosahují pěstované palmy výšky 50—60 střevíců, již= 
něji v Africe jsou ještě vyšší. Kmen jest v poměru Wustší nežli u kokosu, listnatý koš 
hustší, ostatně jest podoba laková jako u kokosu. Listy jsou též až přes 16 stř. dlouhé 
a obsahují řapík, klerý dole kmen jako pochvu objímá a po každě straně mmožství ma- 
lých lístků nese. "Kvělonosné větve nalezají se v podobných poměrech jako na kokosu; 
v mládi objímá je zvláštní pochva a skládají se ze střední větve a několika pobočních, na 
nichž kvěly sedí. Květy žluté mají též trojlupenný kalich a trojlupennou korunu, a obsa- 
hují buď šest tyčinek anebo tři vaječníky. Zárodky tyčinek a vaječníků nalezají se sice 
v každém květu, ale vždy zakrní jedno neb druhé ústrojí, tak že jedny palmy jenom 
prášníkové, druhé jenom semenní květy nesou. Datlové palmy mají tedy květ dvojdomý. 
Tato okolnost spůsobuje při pěstování palem někdy zvláštní repohodlí. Plodonosné palmy 
jsou totiž mnohem obecnější nežli prášníkové, a v některých krajinách není v celém 
okolí ani jediného prášníkového stromu. Pak se musí, aby plod uzráti mohl, z jiných 
míst prášníkový květ přinésti a na koš palmy přivázati. V krajinách divokých zastává 
vítr tuto službu, přinášeje z dalekých krajin prášek čili pyl k zúrodnění potřebný k se- 
menním palmám. 
Jako u kokosu vyvine se z tří vaječníků v semenním květu vždy jenom jeden, 
a druhé dva, byť i práškem posypány byly, zakrní. Zdá se, jakoby stopka květová ne- 
mohla tolik potravy přiváděti, jako k vyživení tří datlí polřebí jest. Ve větším počtu 
datlí nalezá se jich skoro vždy několik s dvěma peckami, jednou větší a jednou menší, 
někdy i tři pecky. Menší tyto pecky pocházejí od zakrnělých vaječníků, jež buněčné 
tkanivo vyvinuté datle při svém bujném zrůstu docela obalilo. U kokosu děje se to pra- 
videlně, an v ořechu vždy tři otvory se nalezají, z nichž dva zarostlé od zakrnělých 
vaječníků pocházejí. Plod datlový podobá se ve své podstatě k plodu kokosovému, oba 
totiž povstávají z jediného plodového lupenu a obsahují jediný semenní pupen; rozdělení 
měkké a tyrdé látky jest ale u každého jiné. U kokosu ztvrdne zevnilřní obal, plodový 
list a bílek semena zůstane měkký a shustne teprva později; u dalle zase jest plodový 
list měkký, masitý a bílek semena ztvrdne v pecku, v níž malinký klíček se nalezá. 
Máme zde tedy nejjednodušší spůsob ořechu a bobule, neb kokosový plod jest vlastně 
ořechem a datle bobulí. 
Velmi zajímavá jest lučební povaha datlového plodu : 
] Datlové maso obsahuje : Datlová pecka obsahuje : 
= Vody 246, Vody 13%, 
(M Mastného oleje 02/, Látky k stryfinu podobné 71%, 
Vosku 01%, Stearinu 05%, 
