184 
Šupiny tylo, jsouce pouze vyrůstky plodových lupenů, podobají se poněkud jenom k šu- 
pinám na misce žaludové, jen že u této jsou špičky obráceny nahoru. -Ostatně vysky- 
tují se takové šupinaté plody u mnohých palem, zvláště na asiatských ostrovech rostoucích, 
pročež je slovúlný monografista palem, Martius, ve zvláštní podřadí srovnal, totiž do 
podřadí šupinoplodých (Lepidocaryneae). 
Pod šupinatým povrchem nalezá se vrstva velmi chutného plodového masa, asi 
4 palce tlustá, Plod sám jest dutý a obsahuje semeno tak veliké jako kaštan, docela 
z bílku složené ; v pobočné malé dutince jeho leží velmi malý klíček. Plodové maso 
připravuje se ve větších brasilských městech co konfekt pro nejlepší tabule a libra stojí 
160 realů ; proto se plody v divočinách okolo řeky Francisco, kde Maurilia vinifera celé 
lesy tvoří, velmi pilně sbírají. Do kmenů palmových vyvrtávají se tam 6 palců hluboké díry, 
z nichž vinná šťáva ve značném množství vytéká. Mimo to potřebuje se také pokožka 
mladých listů, z níž se buněčné tkanivo odstraní, k dělání provazů a všelijakého pletiva ; 
řapíky listů, dole na 1%,—2 stř. dlouhé, slouží co vesla. Při tom všestranném užitku 
považuje se tedy v oněch krajinách již několik takových palem za jmění, jež dcery při 
vdávání za věno obdržují. Dříví Maurilie jest však řídké a dužnaté a nehodí se k stavbě, 
zrovna jako dříví mnohých jiných rostlin ve vlhké půdě rostoucích; lím přibližují se 
palmy tyto již k vlastním vodním rostlinám. Kokos zase a datle mají dříví velmi pevné. 
Mauritia flexuosa, která jako M, vinifera mohúlným stromem jest, má ješlě větší okres 
nežli tato. Dle Humboldta tvoří v pořičí Orinoka veliké lesy, v nichž kmen Guaraunů 
obývá, a sice pro časté přeplavování vysoko nahoře; k tomu účelu spojí blízké kmeny 
silnými provazy a upevní na nich svá lehálka. Na temeně stromů vystavují si i malé 
chaloupky nebo nanášejí na ně zem, aby si lam ohniště zříditi mohli. Při tom poskytují 
palmy tylo vše, co obyvatelé jejich k výživě potřebují; ovoce jablkovité dává chutnou 
a zdravou potravu, šťáva stromů dává víno, dřeň pak výbornou škrobovou mouku, pod 
jmenem Arrow-root (vlaslně aru-aru) v obchodu známou; vlákna listů slouží k dělání 
provazů a pleliva. 
V Americe rosle ještě mnoho druhů palem, žádná z nich není ale tak rozšířena 
jako Mauritia a kokos, aniž poskytuje tak mnohonásobného užitku. 
Obraťme se proto k jiným krajinám, kde příbuzné stromy rostou. Takový jest 
rod Metroxylon (Syn. Sagus) čili rod sagových palem, které v několika druzích na in- 
dické pevnině a na indických ostrovech divoce rostou a též se pěstují. Palmy tyto, 
mezi nimiž Sagus Rumphii nejhojněji se pěstuje, nedosahují oné mohútné velikosti, jako 
příbuzné Mauritie. S. Rumphii jest jenom 20—30 stř. vysoký a má Wustý kmen, z je= 
hož dříví sago se dobývá. Pod jmenem sago přichází však do obchodu nejenom dřeň 
ze sagových palem, nýbrž také z kopřivových palem (Charista urens) na Ceylonu ro- 
stoucích, pak z palmy Menga saccharifera a jiných druhů, takléž poskytují rykasy (viz 
pojednání o sosnách) dobré sago. Buněčné tkanivo jmenovaných stromů obsahuje před 
květem množství škrobových zrnek; vypíráním a vařením při 60% R. připraví se huspenitá 
látka, jenž řesety protlačena a v kolotacích sudech ochlazena podobu maličkých zrm ob- 
držuje a v 'té spůsobě do obchodu přichází. Z Indie vyváží se ostatně nyní málo saga, 
poněvadž se u nás ze škrobu bramborového a v Americe z batat (Convolvulus Batatas) 
taktéž dobré sago připravuje. 
Plody sagových palem mají tentýž šupinatý povrch jako plody Mauritií, taktéž 
není květenství jedinou pochvou obejmuté, jako u kokosů a datlí, nýbrž na hlavní kvě- 
