189 
strom střeže. Císař Rudolf II. chtěl dáti za první ořech, jenž r. 1602 do Evropy. přine- 
šen byl, 400 zl., nedostal ho ale. Admiral Hernamsen obdržel jeden ořech darem za 
válečnou pomoc. Teprva r. 1769 odkryl Barré tajemnou vlast tohoto stromu, toliž Se- 
čelské ostrovy na východním pobřeží Afriky. Palmy S80—100 stř. vysoké rostou tam 
na skalnatém břehu a mají 20 stř. dlouhé vějířové listy; květenství jest jako u cukrové 
palmy, jen že prášníkové jehnědy délku 1V/—2 stř. dosahují, a ořechy na větvech 
6 stř. dlouhých povstávají. Palmy tyto mají soustavní jmeno Laodicea Sechellarum. 
Pro hořejší Egypt a Nubii, jakož i pro část Arabie jest význačná vělevná palma 
(Hyphaene thebaica). Jest to jediná palma, která má vždy několik listnatých košů. Do- 
sáhne-li kmen jisté výšky, povstane na něm listonosná větev, která brzo tak sesílí jako 
kmen, a palma podobu vidličnatě rozvětveného stromu obdrží; obě větve nesou plné koše 
krásných vějířových listů a rozvětvují se ještě několikráte. Palmy tyto tvoří celé lesy 
a prospívají tedy oněm horkým krajinám svým stínem; jablkovilé plody prodávají se v Kairu. 
Cestovatelé a zeměpisci mluví často © palmách olejových; palmový olej pochází 
však od několika rodů. Nejznámější rod má Afrika v severní Guinei, Elaeis  gučnensis 
(obr. 5.), kdežto celé lesy tvoří. Africká olejová palma jest blízce příbuzná ke ko- 
kosu, má však zvláštní květenství. Jako u všech kokosovilých palem jest květenství ve- 
 likým obalem obejmuto a obsahuje krátkou, tlustou hlavní větev, na níž veliké množství. 
| menších větví sedí, které se k hlavní větví úzce přiloží a takřka jedinou celistvou palici 
skládají. Ovoce má podobu červených bobulí tak velikých jako slívy, a obsahuje mnoho 
"mastného oleje, jehož černochové k potravě a k nalírání těla »otřebují; z jader dělá se 
máslo. Tento druh byl také přesazen do Brasilie, ostatně má léž Amerika své zvláštní 
olejové palmy (Oenocarpus), jež Indiani kolem svých chýší sázejí. 
Drobnosti. 
Vědy fysikální a nynější valka. 
Časopisy cizokrajné přinášejí zprávu, že světoznámý fysik pan Wheatstone, o jehož 
přenášení hudby jsme v předešlém čísle Živy promluvili, jehož Gyrotrop, Stereoskop, Ka- 
leidofon všude obdivení spůsobily a nevyčerpatelné zábavy nám podávají, jehož zásluhy 
o theorii elektřiny, o zřízení telegrafu jsou neocenitelné, jenž důvtipem a vynalezavostí 
vyniká bezmála nade všechny fysiky nynějších časů, povolán jest nedávno od lorda Pan- 
mure, anglického ministra války, aby se zúčastnil v kommissí, již uloženo jest pro- 
skoumati všechny prostředky, které fysikální vědy vůbec, zvláště pak optika a nauka 
o električině mohou poskytnouti jak při obraně tak i při útoku vojenském. Jeden ze 
zprávodavců francouzských přeje z plného srdce štěstí anglické vládě k takovému počí“ 
mání, jenž vede na cesty plné pokroku a budoucnosti. Nemohlať se ovšem tuková velko- 
lepá úloha svěřiti muži schopnějšímu. Pan Wheatstone se svou učeností universální, svým 
důvtipem, duchem tvůrčím dovede vynalezti a uskutečniti všeliké vědecké výsledky k upo- 
třebení vojenskému, jakých svět dosud neviděl, vzbuzující všeobecné obdivování. Kommisse 
již několikkrát se shromáždila, a dověděli jsme se, že se předně na tom ustanovila, aby se 
zkoušely účinky elektrického stroje p- Ruhmkorffa a jeho zápalky (amorces), jimiž by se 
| na veliké vzdálenosti dosáhlo vybuchnutí děl a podkopů. Také tento strojitel (Ruhmkorff) 
-bude co nejdříve pozván, aby ouplnou svou sbírku podobných strojů předložil. Budou se 
"také zkoušeti ručnice a děla Perrota se stlačeným vzduchem, nový řecký oheň pana Niepce, 
ová elektrická lampa p. Dubosga a jiné vynálezy francouzské. — Žijeme v znamenitých 
| časech. Čím vyššího stupně dosahují naše fysikální „vědy, tím mocnějších prostředků nabý- 
váme ke všelikému kažení a zničování. Zbrojí palnou dobyla Evropa nadvládu nad Ame- 
rikou a nad ostatními dily světa, arciže dost lacině, an tamější národové, nejsouce opatření 
