191 
z čehož viděti, že cibule komonky pospolité jsou o 3 procenty na škrob bohatší nežli ze- 
máky, při čemž i to třeba uvážiti, že v našich škrobárnách dosavad jenom asi 15—18 
procentů škrobu z bramborů se vyvozuje. IK tomu dokládá Barret, že škrob z komonky 
pospolité obdržený má podivuhodnou bělost, což u Francouzů, držících na pěkný bílý chléb, 
jest obzvláštní přednosti, : 
Při té příležitosti nemohu opominouti, v ohledu na vytknutou od Barreta bohatost 
komonky pospolité na škrob, který jak známo považuje se za podstatně živnou částku rost- 
linné potravy, upozorniti na naše domácí žaludy, které prý, až 38 procentů škrobu obsa- 
hují, a smíšeny se stejnou částkou obilné mouky — jak s mnohých stran se ujišťuje — 
dobře se hodí k připravování chleba, když jenom dříve odstraní se obsažená v nich, trpká 
látka přiměřeným spůsobem. — Toto poslední podařilo se v té míře, že takový žaludový 
chléb ode všech, kteří ho okusili, co chutný a dobře záživný jest shledán, 
Cibule komonky pospolité dají se ve sklepích, aneb pod zemí zakopány, delší čas 
až do jara zachovati, nepodléhajíce zkáze. I to jest pozoru hodno, že při vydobývání 
škrobu z bramborů přijde 100 kilogrammů na 22—28 franků, při dobývání ho z komonky 
pospolité ale jenom na 12—20 franků. : 
Z toho, co zde uvedeno, soudil bych, že škrob vydobytý ze šupinatých cibulí ko“ 
monky pospolité jakožto náhradník škrobu bramborového dobře by se dal upotřebiti k úče- 
lům průmyslnickým, jmenovitě k zhotovování pudru, syrupu, cukru, octa a kořalky, co 
surrogat hadího jazyku (arrow-root), saga, salepu atd.; s druhé strany však pochybuji, že 
by, samojedině a u větší míře požívaný, dovedl nahraditi zemáky co zdravá potrava pro 
lidi a dobytek. Jedině v čas neúrody bramborů dalo by se ho prospěšně užíti, a to jenom 
smíšeného s jinou moukou. Ovšem pak zasluhovala by tato věc, aby dále a v rozsahlejší 
míře zkoušena byla, k čemuž povzbnditi byl jediný účel tohoto sdělení. * 
Osvětlující plyn z dříví. 
Dělání plynu ze dříví stává se den ode dne rozšířenějším a oblíbenějším, jmeno- 
vitě co se ukázalo, že méně nákladu stojí nežli dělání plynu z kamenného uhlí. V ústavu 
pro choromyslné ve Vídni, v Mnichově, v Bayreuthu a jinde užívá se toho plynu s do- 
brým prospěchem, a není pochybnosti, že by také u nás, kde se tolik dřevěného uhlí do 
železných pecí potřebuje a plyn při pálení jeho neužit do povětří ubíhá. se značným pro- 
spěchem a nemalým užitkem zaveden býti mohl. Jsou příklady v krajinách na dříví ne 
bohatších nežli Cechy, kde se dělání plynu z kamenného uhlí s prospěchem změnilo v dě- 
lání plynu ze dříví. Tak na p. ve hrab. Einsiedelských železných hutích Lauchhammer, 
kde se shledalo, že nejenom plyn velmi dobrý jest, nýbrž že také více nežli o polovinu 
méně stojí, nežli plyn z kamenného uhlí. Vůbec pozoruje se, že všude plyn z dříví 
se zvláštní oblibou byl přijat. Plynárna Mnichovského nádraží má 280 plamenů ak tomu jen 
dvě retorty, z nichž se obyčejně jen jedna potřebuje, do níž 90 liber dříví se vejde. Za 
1'/, hodiny jest destilace ukončena; čištění vykonává se suchým vápnem, nikoliv vápennou 
vodou. Plynárna v Bayreuthu spotřebovala v listopadu 1853 26.6 sáhu smrkového dříví. 
Z toho dobylo se 270,000 krychlových střevíců plynu (z libry dříví 5.28 krychl. stř. 
plynu), 10,348 liber dřevěného uhlí, 1391 liber dehtu a 12,400 liber dřevěného. octa. 
Náklad na vydobytí 1000 krychl. stř. plynu obnášel po odprodání vedlejších výrobků 
1 zl. 20 kr. při ceně dříví za sáh 9 zl. stř. V Praze mohlo by se dříví zjednati po 
10 zl. stř. sáh, a uhlí, dehet a ocet daly by se dobře zpeněžit; není tedy pochyby, že 
by aspoň pro větší ústavy a dílny menší plynárny s užitkem zaříditi se daly a tak dobrá 
konkurrence s Pražskou plynárnou povstala. Veliká dílna na bavlněné zboží v Augsburku 
užívala dříve všelijakých osvětlovacích prostředků, totiž olejového plynu a nakonci i plynu 
z hnědého ublí (nikdy z kamenného uhlí) ; nyní užívá plynu ze dříví. Dílna ta má 760 
plamenů a ročně 831 hodin, v nichž se svítí. Jeden plamen spotřebuje za hodinu 4%, 
krychl. stř. plynu; roční potřeba plynu obnáší tedy 2,999,910 krychl. stř. plynu, které se 
z 222 sáhů dříví dobudou, 1000 krychl. stř. plynu stojí po srážce příjmu za uhlí a po 
odrážce za správu a škodu na stroji asi tolar (1 zl. 30 kr.), sáh dříví pak stojí 5%; to- 
laru. Obyčejně se počítá na 100 liber dříví za 1'/, hodiny 500 krychl. stř, plynu. Tvrdé 
„ dříví dá dle váhy tolikéž plynu co měkké, ale lepší vedlejší výrobky. — 
Dle toho byly by v Čechách zvláště Budějovice, Liberec, Plzeň města, která by si 
snadno plynárny takové zříditi mohla. 
