211 
živočišstva; ježto vody naší zeměkoule oživuje. Aby se formy došlo, třeba spojili se 
látce měkké, polotekuté, s látkou tyrdou a pevnou.  Naskytujel ji voda vápnem i kře- 
melem, jež v sobě rozpuštěné chová. 
Tyto sobě tělo Rhizopodovo přisvojuje, a vycezujíc na svém povrchu utvoří sobě 
skořápku jisté podoby, skrýšku, do níž lčlo a konce těla uschovává, nebo je vyplazujíc 
jedním nebo mnohými otvory hledá píci, již by zachvátilo, anebo pevné předměty, na 
nichž by se upevnilo nebo po nichž by se pohybovalo. 
Příroda nikde netvoří skokem, jakož i staré filosofické přísloví učí: natura non facit 
sallus negue hiatus. © Neznačně přechází z proměny ma proměnu, oživujíc tělo vštěpuje 
v mě jako vlastní myšlénku samobytnou. čili dušičku, jenž v něm Uvoří, čuje, jím po- 
hybuje. V našich stvořeníčkách, Rhizopodech, utvoří si předně skořápku vary neou- 
hledné, málo pravidelné. Jest to jako cetka zploštilá, na dolejší, ku předmětům těsně 
přiléhající straně rovná, přiměklá, jenž se, když zvířátko odnímáš, ráda utrhne a zůstane 
Ipíti; hořejší strana jest něco vypuklá, látky rohové, okraj nestejně přiokrouhlý, na vy- 
puklině nedaleko kraje nachází se malý otvor, jímž zvířátko vystrkuje proměnlivá svá 
vlákenka, aby jimi se napájelo, chytalo píci aneb dále se pohybovalo, 
Dr. Max. Schultze Gryfswaldský našel úedávno to zvířátko v mořské vodě u Ja- 
kinu (Ankona), a nazval je pro jeho podobu s rybí slup- (Obr. 1.) 
kou Sguamulina (laevis Sch., šlupinka); viz obr. 4. fig. 1. 
Příroda, neustále v své tvořivosti pokračující, hledá 
formy pravidelnější, dokonalejší, první, nejsproslější které 
dosáhne, jest ouplně kulatá baňka, látky vapnilé, sko- 
řápky drobno dirkovaté, s jedním loliko větším otvorem; 
nachází se živá v nynějších mořích Jaderském, Slředo- 
zemském, Atlantském — u Badenu nedaleko Vídně vyhra- 
buje se s pískem Wřelihorním; jméno jest Orbulína (uni- 
versa d'Orb., kulička); víz obr. 1. fig. 2. 
Životvorná příroda nerada dlouho mešká v kouli, kde všestranná stejnost zdá se 
býti na přikoř její svobodě, hledá rozhodu. V Orbulině našla ho v otvoru větším mezi 
drobnými dirkami celé skořápky. Nyní obrátí se k protivné straně otvoru, jako jeho pro- 
litočně, i naznamená to místečko přiostrým konečkem, pak změřivši kouli a vracejíc se 
k otvoru prodlouží jej na spůsob krku a úslí, opatří obrubou, tak že se stane přímou láhvičkou. 
| Dáno jíjmeno nevlastně Oolina clavata (vajíčko) ; obr. 4. fig. 3. Sprostější pak, i v sladkých 
vodách nalezená Gromia (viz obr. č.IV. str. 113), zůstane kulatá na zadním konci, ku předu, 
» kdeústí, málo prodloužená, soužená. Život vůbec jeví se rád v čarách přiokrouhlých, pročež 
| znamenitý anglický umělec a aesthetik Hogarth živoucí kráse křivé linie přiosoboval. Také 
- naše Ovulina zakřiví spanile krček, koneček pak přiostrý zase sláhnouc nazývá se lak 
- změněná přiměřenějším jmenem Lagynis (baltica Sch., křivulka); obr. 1. fig. 4. Ohnutí 
; krčku Lagynidy okázalo tvůrčí moci novou ceslu proměny a svobodnějšího působení. Ná- 
- dobka prodloužená, na ústním konci zkřivená postupuje dále v zrůstu křivolakém, ohne 
-se jednou, dvakrát, i čtyrykrát závitkovitě okolo svého konce, jako to vidíme u beranního 
rohu, a jmenuje se pak Cornuspira (planorbis Sch., vinorožka) ; obr. 1. fig. 5. 
P Jiné, z čásli již dříve známé formy sprostých skořápečných Rhizopodů jsou ná= 
sledující, ve vedlejším obraze vypodobněné. 
ps 1. Fissurina (laevigata Reuss, škulinka), obr. 2. fig. £. Skořápka vápenitá má podobu 
; 14* 
