čočky, na jednom místě okraje něco prodlou= 
žené, kdež se nachází skulinka podlouhlá, 
ostatně léž jako Oolina cele drobnými dir- 
kami prolkaná. Našelť několik druhů ska- 
menělých prof. Reuss v hlíně u Grunzingu 
v dol. Rakousích. 
2. Arcella (vulgaris Dujardin, štítek). 
Skořápka utvořena na spůsob splesklé okrouhlé 
čepičky, na hořejší straně vypuklá, na dolejší 
přihloublá se středečním otvorem, z něhož sarkoda několikerými proměnlivými pramínky 
se vystrkuje.  Skořápka jest rohovitá, barvy přihnědlé, jako z nejdrobnějších kuliček 
složená; nachází se skoro v každém přirozeném nálevu na venku. Obr. 2. fig. 2. 
3. Difflugia (globulosa Dujardin, rozlitka) skořápka rohovitá, snědá, kulatá nebo po- 
dlouhlá s otvorem na konci, z něhož několik válcovitých konečků se vyplazuje ; obr. 2. fig. 3. 
4. Trinema (acinus Dujardin, třinitka), podlouhlá baňka průhledná, na jednom konci 
soužená, kde kosmo leží veliký otvor, z něhož sarkoda s třemi nebo dvěma vlakénky 
vyčuhuje; obr. 2. fig. 4. 
5. Euglypha (tuberculosa Dujardin, výdlabka), jako předešlá s otvorem podlouhle 
souženým, povrch pravidelně hrbolovitý, masíčko (sarkoda) vyčuhuje s více než třemi 
nitkovitými praménky ; obr. 2. fig. 5. 
Zdá se, že příroda těmito pěti tvary vyčerpala zásobu svých prvotních myšlének 
v tomlo oboru. Neunaveně pak dále pokračujíc vyhledává nových dráh rozmanité své 
tvořivosti. Čeho jednoduchými tvary nedosáhla, dosáhne hojným jich opakováním a nařadě- 
ním směrem prostým i všelijak se vinoucím. 
V předešlé právě vylíčené době byly výtvory Rhizopodů jednoduché, jednosklí- 
pečné, i nazval toto skupení Schultze Monothalamia (jednokomorní). Znásobení spojených 
komůrek činí zase vlaslní skupení zvané Polythalamia (mnohokomorní). Budeme sledo- 
vali přírodu, jakým spůsobem seřaduje jednoduché sklípky, aby se z nich staly proutky, 
růžky, hlemejždkové, hrozničky, závitky tvářnoslí nejrozmanitějších, jakové nám předsta- 
vuje mnohočetné pokolení skořepnalých kořenonožců, jakými pokrývají se dna mořská, 
z jakých skládají se vrstvy pravěkých vápenců, kříd a písků, tvořivších také někdy dno 
mořské, dávno na sucho proměněné. 
Pátrajíce po postupném vyvinování našich Rhizopodů, změníme něco své stanovišlě. 
V předešlé době stáli jsme u přírody a dívali se jejímu počínání u vylvořování prvol- 
ních jednotníků: nyní zůstaneme u jednotníka samého a přihlédneme k tomu, jak sám 
dále se přičiňuje, aby svou schránku vždy dále a rozmanitěji vybudoval a ozdobil. Ač- 
koliv o tom určitého pozorování ještě nestává, jakým vlastně spůsobem skořápky koře- 
nonožců se vytvořují, máme předce dostatečných příkladů a podobenství na. spůsobech, 
jakými mlži, hlemejždi a jiní skořepnatci vytvořují své skořápky. Děje se to prostřed- 
kem tak zvaného pláště, jímž část těla ovinuta jest a na jehož povrchu prýští se šťáva 
v skořepinu tvrdnoucí. Arciť že nejsou kořenonožci opatření zvláštním takovým orga- 
nem, an u nich prostá sarkoda zastává nástroje životní všeho druhu; i nezbývá než 
