214 
jako bývá u Frondicularií. Hlavní ale rozdíl ukazuje se na úslich; lístek totiž končí 
se přiostřele na předním kraji, a tam v ostří nachází se jednoduchý okrouhlý otvor, 
u Pavonií ale jest poslední komůrka obloukovitá a po celém kraji řadou menších direk 
obsazena. Nežli dále postoupíme, dovoleno budiž krátké literární poznamenání. 
Nejouplnější vystavení systematické mnohokomorních Rhizopodů děkujeme hlavnímu 
o nich badateli Francouzu d'Orbignymu, jenž dlouho v Rakousku meškal, proskoumávaje 
kotlinu Vídenskou třetihorní, o čemž znamenité dílo *) s mnohými (XXD tabulemi vý- 
kresů vydal, klerážto kniha dosaváde za hlavní základ studiím o Polythalamiích sloužiti 
může. Mimo něj vyznamenal se hlavně náš Dr. Reuss, professor mineralogie na vyso- 
kých školách Pražských, badaje v oboru tohoto živočišstva. Máme od něho následující 
dole **) uvedené práce. (Co nejnovější badatel na obzoru této nauky vyskytl se nahoře 
již jmenovaný Dr. M. S. Schultze, prosektor a privátní docent na universitě Grifswaldské. 
Sledujeť hlavně fysiologickým spůsobem povahu životní Rhizopodů. Roku minulého ce- 
stovav po vlaském mořském pobřeží vydal vlastní dílo o tomlo předmětu ***) +). 
Soudil jsem za potřebné uvésti zde aspoň několik výlečných děl z literatury 
o Polythalamiích, dílem abych čtenáře poukázal na hlavní jim zde v Praze přístupné 
prameny, zvláště pak abych se na ně odvolávali mohl, kde se jedná o syslemalické 
rozdělení, pojmenování a určování čeledí a rodů Rhizopodů. 
Co se týká popsaných a vypodobněných právě mnohokomůrkových přímoběžných, 
poznamenati sluší, že hlavně d'Orbigny jejich rody přísně určil a,jmenem Slichostégues 
(řadopatroví) co vlastní čeleď vystavil. Schultze zajímá je pod vlastním skupením 
(Gruppe) zvaném Rhabdoidea + dát jenž vykazuje jedinkou čeleď © Nodosa- 
ria (uzlovilé). 
- Proutkovití, ačkoliv nejjednodušší, ukazují již v obvodu svém všeliké úchýlky, které 
dále vyvinuly činí přechod k novým samostatným formám, ano možná od nich ke všem 
jiným příchylky najíti, a nestálo-li by jich v přírodě, je vymysliti. Tak na příklad konec 
přihnutý Dentaliny, Vaginuliny, Webbiny, Rimuliny, Marginuliny ukazuje na závitek plo- 
choběžný, jaký se u Nautiloidů nachází. Z toho pak vyšinulím se z rovnoplochy snadný 
jest přechod do závilku hlemejžďového (Turbinoida) atd., o čemž abychom později ob- 
šírněji a zřelelněji promluvili mohli, předeslal jsem popsání sprostějších těchto forem. 
*) Foraminiferes fossiles du bassin tertiaire de Vienne (francouzsky i německy). 4“. pag. 303, Tab, XXI 
Paris 1846 (v knihovně musejní.) 
**) Reuss geognost. Skizzen ans Bohmen. B. II. Die Kreidegebille des westl. Bóhmens. Prag 1844. 
R. Die Versteinernngen d. bóhm, Kreideformation. Stuttgart 1845—46. 
R. Polythalamia in Geinitz Grundriss der Versteinerungskunde. Dresden u. Leipzig 1846. 
R. Neue Foraminiferen aus den Schichten “des ůsterr, Tertiárbeckens, Wien 1849. (akadem. 
Schriften). 
R. Ueber die fossilen Foraminiferen und Entomostraceen der Septarienthone der Umgegend von 
Berlin (in der Zejtschrift der deutschen geolog. Gesellschaft. Bd. III. 1851. p. 49). 
R. Ein Beitrag zur Palaeontologie der tertiáren Schichten Oberschlesiens (daselbst). 
R. Foraminiferen des Mainzer Beckens. ILeonh. und Brohn's Jahrbuch 18583. Heft 6. 
Y bibliotece učené 
společnosti 
+) Ueber den Organismus der Polythalamien nebst Bemerkungen úber die Rhizopoden im Algem., von 
Dr. Max. S. Schultz. Mit VII illum. Kupfertaf. Lpz«. bei Engelmann 1855. (V c. k. universitní bibliotece.) 
+) Sbírky foraminiferů zde v Praze se nacházející jsou: 1) wp. prof. Reusse, snad nejbohatší v celé 
Evropě, 2) Skrovnější mikroskopická ve fysiologickém ústavu. 3) Musejní se chystá. NWT 
