„cími klikatinky), komůrky tak podle sebe kli- 
2l5 
Podle mého zdání jest nejbližší přechod rovnoběžných proutkovitých (Rhab- 
doideů) do oné formy, kde komůrka za komůrkou klikovitě postupuje, První toho 
začátek nám podává Lingulina mutabilis d'Orb. 
(obr. 4. fig. 1.), kde sklípek za sklípkem, arci 
ještě mělce a nepravidelně, brzy na pravou, 
brzy na levou stranu se odchyluje, ač v celku 
ještě přímoběžný směr převládá. V pravých 
exemplarech léto čeledi, u d'Orbignýho Ena/- 
loslégues (s palry vzájemně v sebe zasahají- 
kovatě položeny jsou,že se zdá, jakoby dvěma 
řádky vedle sebe slály, z nichž jeden druhému o komůrku předbíhá; oba řádky leží v té 
samé rovině, aniž znamenali jakési zatočení. 
Za příklad uvedeme zde Textularia (laevigata d'Orb., pletenka) ; obr. 4. fig. 2. Její 
skořápka jest celistvá, hladká ; jsouť i jiné druhy se skořápkou dirkovitou. Otvor dost 
velký půlkruhový, na příč položený, nachází na dolejšku konce komůrky. Podobně slo- 
žena jest Vuloulina, jen že otvor podlouhlý poslední komůrky podél splesklosti na jejím 
vrcholku položen jest; obr. 4.fig. 3. Otvor podlouhlý, nahoře širší, dole ve špičku vy- 
cházející jako přímé komma, na straně konce komůrky vyznačují zvláštní druh Bolivina 
Cantigua d'Orb.), ostatně docela podobně složený jako jsou i jiné klikalinky; obr. 3. fig. 4, 
Sagrina (pulchella d'Orb., obr. 3. fig. 5.) rozeznává se otvorem malým, okrouhlým s kra- 
jem prodlouženým na vrcholu poslední komůrky. Cuneolina (pavonia d'Orb., klínek, obr, 4. 
fig. 6.) představuje splesklý trojhran, složený z podlouhlých křivolakých tenkých komůrek, 
tak vzájemně položených, že klikatina na ouzkém kraji se nachází, což u nahoře zmíně- 
ných bývá na ploše široké. Poslední komůrka ukazuje podél řadu čelných otvorů pravi- 
delně rozestavených. 
Co zvláštní oddělení Textilarid vyznačuje dW'Orbigny takové, u nichž komůrky 
nejsou skoro proti sobě na příč po párech postaveny, nýbrž podél a šikmo, s otvorem 
ma špičatém konci poslední komůrky, okrouhlým, hladkým nebo paprskovitým. Sem ná- 
- leží na druhy bohatý rod Polymorphia (acuta d'Orb., mnohotvarka) ; obr. 4. fig. 7. 
Jiné rody, do léto čeledi od ďOrbignýho postavené, žádají jiné příslušnější místo, 
Polythalamky s komůrkami jakkoliv, a třeba dost málo závitkovilě postavenými, slušno 
zde přísně vyhraditi. 
Nyní ještě se zmíním o spůsobu zrůstu dosavad popsaných Polythalamek. Není 
ještě dostatečně vyskoumáno, jak se rozplozují a rodí. Schultze za pravděpodobné 
pokládá, že se v nich vajíčka vyvinují, jako často spatřil u Lagynidy, kdež se sar- 
koda celého těla do zadního konce stáhla a tam v kuličku dužnou proměnila. U ně- 
* Kterých Rotalid našel Schultze v prázdných skořápkách kuličky na spůsob vajíček, nejisto 
však, zdali tam od jinud nebyly přivedeny. Nezdařilo se mu jakýsi postup u vyvi- 
mování Rhizopodů pozorovati. 
Podle rozsáhlých analogií zdá se, že první počátek zosobnění nového zvířete se 
© ukazuje formou Amoeby, ta že vycezováním látky přitvrdlé spůsobí sobě skořápku po- 
© doby nejvíce přikulatěle dirkovatou nebo hladkou, s jedním nebo vícerými otvory. Sar- 
- koda pak, na venek svá vlakénka a tkaniny vysílající, skládá novou látku naproti 
