216 
první komůrce, nebo něco vzdáleněji od ní, k vytvoření druhé komůrky, otvor první, 
i s obsahem sarkody zůstává v spojení s druhou, a tak posloupně podle pravidel jistého 
směru, jisté velikosti, až konečně dospěje Polythalamka podle určitého jí vrozeného rázu 
rodového. Tak na příklad u Nodosarií s komůrkami rozrůzněnými nové tvoření sko- 
řápky počne s rourkou, rourka pak se rozšíří a stane se baňkou, ta opět se souží 
v rourku a lak střídavě, až by pravidelný počet komůrek se vytvořil, 
U Nodosarií, kde buňky na sobě sedí, nasadí se nová látka koreční kolem 
otvoru komůrky předešlé. Kde rodový ráz žádá prohnutost, stává se nová násadka 
více na jedné než na druhé straně, jako u Dentaliny, Vaginuliny. Kde jsou komůrky kli- 
katě postaveny jako u Textilarid, tam každá právě hotová, aby novou naproti sobě vytvo- 
řila, uloží svou látku skorající na komůrku předešlou, z které sama povstala, ne na sebe, 
mimo to co celitost spojení žádá, sice by z toho povstala Nodosaria. Kde kora dir- 
kovitá, ukazuje se nám zápas rovný mezi sarkodou volnou a korovatěním. Dirky zna- 
čí vítězství sarkody, mezery korovité vítězství korovatiny; kde větší a drobnější dirky 
řádně rozstaveny jsou, znamená to jakýsi rozdíl látky v sarkodě samé, kdežto jedna na 
ujmu své vlastní hmoty více vycezuje nežli druhá. Vždycky ale vytvoří se jistý počet 
větších direk, nebo jediná, dávající průchod sarkodě z jedné komůrky do druhé, čímž 
se stává, že ačkoliv se na povrchní pohled zdá, jakoby Polythalamka činila skupení ví- 
cera jednotlivých zvířátek, nebo jakousi obec neb kolonii (což arci platí o Bryozoech, 
z části i korálových a jiných polypech, lépe polypodech), předce z ohledu na souvislost 
a celivost sarkody po komůrkách rozdělené, jen co jedno zvíře se považuje. A však 
takové zvíře, v němž všechny doby vývinu životního jsou vlastními tělíčky a komůr- 
kami vedle sebe a po sobě ustáleny, an první nejmenší komůrky dobu zárodeční před- 
stavují, následující dobu mladosti, poslední pak dobu věku dospělého. Máme měco po- 
dobného na organismu rostlin, kde též předešlé, starší doby jejich zrůstu z většího 
dílu se zachovávají, an novější přirůslají a celek ukončují; u některých po kratších do- 
bách od přehrádky k přehrádce, jako u žabincovilých ; u jiných po delších od uzlu 
k uzlu, u trávovitých a vůbec jednoročních; u jiných, větším dílem stromů, počítají se 
pak tyto doby zrůstu po mnohoročních známkách, jichž sledy na průřezu dřeva (léta) 
pozorujeme. Ještě patrnější podobenství mezi zrostlinami, zvláště nižších řádů (plísně, © 
řasy, mechy, marchantie, kapradí, přesličky), a Polythalamkami ukazuje se nám v nej- 
prvnějším vývinu buněk z výlrusu (zárodku), kde jedna z druhé vyrůslá a buďlo ve vla- 
kénko nebo v prvotní lupínek se seřaduje; zdáť se i tenkráte obsah každé buňky míti 
něco živějšího, sarkodě podobného. Známoť, že uvnitř buněk rostlinných, zvláště řas, 
v' prvotních dobách vývinu slahování jakési a rozšiřování zelené látky se pozoruje, dříve 
než se na nové dělili počíná. I později u vyšších rostlin viděti řádné pohybování soků 
a zrnéček uvnitř buněk (Sallisneria Tradescanlia). 
Uvedl jsem toto podobenství, abych ukázal, jak příroda všude ta sama, od 
nejjednodušších tvarů počínajíc, k vyšším a složitějším až k velikým velerozmanitým 
soustavám organismů rostlinných i zvířecích pokračuje, vycházejíc z jednoho ještě málo 
určitého, mezi povahou zvířecí a rostlinnou váhajícího (nálevníci, Rhizopodi, řasy), odtud 
pak dvěma řády v říši živočišstva i rostlinstva se rozchází. 
V některém příštím čísle Živy bude následovati rozjímání o Rhizopodech složitěj- 
ších, a o jejich obdobách nebo podobenstvích s vyššími řády měkkejšů skořepnatých. — 
