217 
0 tělesech vyhraněných. 
Od Jana Krejčího. 
2. Soustava klenčová. 
Na nerostech objevují se tvary soustavy klenčové ještě hojněji, nežli tvary Sou- 
stavy krychlové. Shrneme-li nerosty stejné lučební povahy a stejných tvarů vždy pod 
jedno číslo, známe v přírodě dle Gustava Rose 47 rozličných nerostů, z nichž každý 
jiný základní kleneč má, 
Ukázal jsem již v předešlém článku, jak z krychle kleneč povstává, prodlouží-li 
nebo zkrátí-li se jedna osa (klenčová) dva proti sobě položené rohy spojující. Taktéž se 
může krychle sama na klenčovou osu postavena a podle toho všechny ostatní krychlové 
tvary na tutéž osu postavené za klenčové tvary považovati. 
Kleneč (Rhombočder) jest tvar šesti stejnými kosočtverci (Obr. 1.) 
obmezený (obr. 1.). Jako krychle má dvanácte hran; z těch však 
mají osové hrany x, které u osy AX se sbíhají, jiné rozměry, 
a pobočné hrany y zase jiné. Úhly osových a pobočných hran 
doplňují se k 180". 
Jak již podotknuto bylo, objevuje se v přírodě 47 podstatně 
rozdílných klenčů, jejichž rozměry v přidaném přehledu klenčo- 
vých nerostů udány budou. Pouhý kleneč objevuje se ale u ne- 
rostů dosti vzácně, hojněji vyskytují se tvary z klenče odvozené, 
nejčastěji pak spojení čili kombinace několika jich vespolek. 
Otupováním a přiostřováním rohů ahran povstávají z klenče 
nesmírné řady tvarů, jejichž základní rozměry však vždy s pů- X 
vodním klenčem s mathematickou určitostí souvisí. 
4. Otupením osových hran z původního klenče povstane jiný kleneč v obrácené 
postavě, s osou o polovinu kralší, (Obr. 2. a 3.) 
'a s hranami tupějšími (obr. 2. a 3.); ú 
z druhého klenče povstane podobným 
'spůsobem zase jiný kleneč s osou 0 
A 
polovinu kratší atd. Osy těchto klenčů 
mají se tedy k sobě jako 
1: ž jé kat 
“ 2 4 8 146 
kb Tím též spůsobem může ale 
„již původní kleneč z jiného ostřejšího 
odvozen býti, jehož osa má délku 2; 
Alen zase z jiného, jehož osa má délku 4 atd. Tak se tedy vyvine celá řada, na jejímž 
ald. 
! ye 1 
jednom konci jest osa = < * nekonečně malá, a na druhém konci osa — w t. ne- 
bu 
| konečně dlouhá. Řada tato jest geometrická : * -4 přzdhokě J EN 127476... já 
" 3 k = 
Poněvadž pak 1—= 2, 2—=2t1, 4—2t* atd, = =Té i = 27 ald., může se tato 
řada také takto psáti: 2-© ,,, 2-3, 2—*, 2-1, 2, 2+1, 2+2 2+3... 2+0, 
