252 
Drobnosti. 
O věčném ohni při Chvalinském moři. 
V Asii mezi Chvalinským (Kaspickým) a Černým „mořem rozprostírá se pohoří 
Kavkasské. Jeho hlavní řady táhnou se od jihovýchodu k severozápadu asi na 95 mil. 
Na severní straně jest ohraženo řekami Kubanem, tekoucím do Černého moře, a Terekem, 
jenž své divoké vlny do Chvalinského moře valí. Na jižní straně teče k západu do Čer- 
ného moře Rion a k východu do Chvalinského moře Kur. Nejvyšší hřbety tohoto po- 
hoří jsou věčným sněhem pokryty. Hora Elbruz dosahuje dle ruského měření *) 16,700 
střevíců výšky. Ačkoliv jest větší dil Kavkasu složen z divokých žulovitých hor, pro- 
pasti a stepí, jsou tam předce velmi úrodné doliny, zvláště na jižní straně, kdežto se lesy 
střídají se zahradami a vinicemi, a země hojností obilí, kaštanů a fíků oplývá. Zde roste 
dle dra. Šipnlinského druh římbaby (Pyrethrum carneum), jehožto rozemleté květové hlavi- 
čky dávají prašek, u nás hojně jakožto Jmyzomorný, perský prášek (Insektenpulver) prodávaný. 
Na jihovýchodním konci pohoří tohoto, východně od Sirvanu a Dagestanu, vniká do 
Chvalinského moře poloostrov nazvaný Abšeron, náležející k ruské zakavkasské provincii, 
ježto byla roku 1805 po zavraždění ruského generala Cicianova od Persie Rusku postou- 
pena. Na poloostrově Abšeronu, kdežto stojí ruská pevnost Baku s 15000 obyvateli a 
s přístavem velmi živým, nalézají se prameny, z nichžto se prýští nalta **), a tam zvláště jsou 
místa, kde hoří tak nazvané svaté ohně. Okolí města Baku jest úrodné; sejí tam obilí, 
pěstují víno, bavlnu a hedbáví a loví množství ryb. Pro hojnost růží tam rostoucích 
jmenují tu krajinu růžovým rájem. Všechna voda v Baku a jeho okolí zapáchá naftou, 
což však jí nedává nepříjemné chuti. Nejdůležitější prameny naftové se nalezají asi tři 
hodiny cesty jižně od vesnice nazvané Balochami, v jejímžto celém okolí jest půda složena 
z pískovce drobnozrného a z písku s hlínou smíchaného. Obyvatelé se živí dobýváním 
nafty a setím šafránu, kterýžto se na východě mezi nejlepší druhy počítá a v Persii draze 
prodává, ačkoliv to není jiný druh, nežli šafran sejný (Crocus sativns L.). Naftových pra- 
menův čili studnic nalézá se tam 85 rozličné hloubky. Nejhlubší mezi nimi jest tak ma- 
zvaný Golefi, jenž prý má hloubku 78“, kdežto zatím jiné sotva 12“ mají. Studny jsou 
lidskými rukami vykopány a podobají se k našim pumpám. © Denně dávají všechny tyto 
studny společně 600 pudů ***) nafty, podobající se svou hustotou nejlepšímu čištěnému řep- 
kovému oleji, a mající od hlinných částek barvu špinavě olivově zelenou, která se však při 
větším množství nalty zdá býti černou. (Golefi samotna dává denně 90 pudů, a v ní jest 
slyšeti hučení prýštící se nafty. Jeden pud stojí na místě 35 kopějek (asi 36 kr. stř.). 
Kamenný olej čili nafta jest dvojí: jeden druh jest čistější, zelenavý a tekutější, druhý 
jest černější a hustější, tak že se při přelívání jako provázek tábne. (Černý kamenný olej 
nedá se samoten k svítění potřebovati, leč se zeleným smíchaný ; potřebují ho k zamazá- 
vání lodí; on se podobá již k zemskému klí a nalezá se nejvíce na blízku zeleného sotva 
loket pod zemí, zvláště při vesnicích řečených Bachtše a Sabani i na ostrově Svatém. Ze- 
lená nafta se nalezá při Balochani a Binagadi. Tam se nalezají též v zemi utvořené 
z vyvětralého slínu (Mergel) veliká hnízda asfaltu, asi 16—24“ v průměru mající. "Tento 
asfalt jest tak silně kamenným olejem napit, že z něho při malém smáčknutí vytéká, 
Na ostrově Žiloi, jenž leží blíže rohu poloostrova Abšeronu, prýští se též nafta, 
i ze dna mořského vystupuje a plavoue na vlnách rozšiřuje daleko široko zvláštní. zápach. 
Od vesnice Balochani řečené asi dvě hodiny cesty nalezají se věčné ohně. Již 
z daleka viděti jest, zvláště v noci, v severovýchodním směru zář, která se tím jasněji ob- 
jevuje, čím více se k ní blížíme. Brzo spatřujeme plameny na spůsob hadích jazykův do 
výšky švihající, jakoby potravu hledaly v nejvyšších vrstvách oboru vzduchového, kdežto 
vlastně přitéká z nitra země v podobě plynu uhlovodikového. Prostora, na nížto plameny 
*) Vizi: Krok, díl III. str. 61. 
**) Nafta, jinak kamenný olej (Oleum petrae) jest sloučenina uhlovodíková, z uhelných látek v zemi se 
tvořící.  Okysličením mění se ve skalní smolu čili asfalt, který jinak i uměle z dehtu plynáren se 
dělá. Kamenný olej nalezá se na mnohých místech v Byropě, jako v Italii, v Sicilii, v Langue- 
doku, v Uhřích (na Tatrách prýští se mnoho žídel naftových ze žernovu vápenného), ve Skotsku ; 
pak v Americe u Nového Yorku, kdežto se prýští z bahna zároveň s plynem (bezpochyby uhlovodí- 
kem). Ve východní Indii teče 500 žídly z kameuného uhlí, též v Persii a v Číně se nalezá ; a však 
nejznamenitější jeho rodiště jest poloostrov Abšeron. 
+) Pud má 40 ruských čili 29%/, Vídenských liber, 
= 
