254 
částku Krymu pokryl, nalezá se něco podobného, jako na blízku Baku. "Tam na polo- 
ostrově Tamanu, a na protějším břehu Krymském blíže Jenikale a Kerče, i v sousedním 
moři jest množství sopek blativých, jejichžto kopce čili kužele jsou zvýší 100—250“. Vý- 
buchy jejich nebývají časté, ale trvají po několik dní, při čemž, když z nich vyblkují pla- 
meny, objevuje se zemětřesení, a bahno se rozlévá až na dálku 2400“, tak že otevře-li se 
sopka pod mořem, nakydá celé ostrovy bláta. Zde se nalezají, jako na Abšeronu, slaná 
jezera, z nichžto na obou místéch v letě, když se část vody vypaří a tudy nadbytečná 
sůl v podobě ledové kůry nad vodou usadí, tuto sůl dobývají. Zde i tam (na Abšeronu) 
jest kamení třetihorní napito smolinou (Bitumen). I mna tomto západním konci dobývají 
v studnách mnoho pěkného kamenného oleje. Též zaslůhuje povšimnutí geologů, že právě 
naproti poloostrovu Abšeronu na východním břehu Chvalinského moře, při zátoce Krás- 
novodské se zdvihá pohoří Krásnovodské, východně do země Truchmenů se táhnoucí, ježto 
se zdá býti pokračováním Kavkazu od Abšeronu do Chvalinského moře propadlého, a že 
právě tam na blízkém ostrově a jinde také nalta se nalezá. 
Nafta pochází beze vší pochybnosti z látek rostlinných a sice zvláště takových, jaké 
v sosnovitých stromech bývají. Tyto látky, na některých místech u velikém množství 
nahrnuté, byly od převratů zemské kůry hluboko do země až blízko těch míst, kde již 
veliké horko podzemné panuje, zavaleny. Zde buď zuhelnatěly, aneb již v podstatě uhelné 
se sem dostaly, a pak horkem praženy vydávají naftu více neb méně čistou. Že by ka- 
menné uhlí ohněm bylo utvořeno, toho nepodstatnost již novější čas uznává ; ale že z uhlí 
se ohněm vyvinuje uhlovodík, o tom se může každý v našich plynárnách přesvědčiti, 
A snadno se to dá pochopiti, povážíme-li, že i nafta složena jest z uhlíku a vodíku, ovšem 
v jiném poměru sestavených. 
Lučebníci užívají nafty k zachování draslíku, sodíku a vápníku přeď okysličová- 
ním. V lékařství známa jest nafta, jakožto lék dráždící a prudký. Lékaři ji vnitřně 
zřídka užívají, a to asi 10 kapek s jinými tekutinami smíchané při křečech, bolestech ho- 
stečných a proti tasemnici.  Zevnitř ji potřebují při bolení v kloubech, ochrnutí, na vředy 
hnilé, při snětu (Brand), ale zvláště při oznobeninách, O jeji pronikavé prudkosti jsem 
se nedávno přesvědčil, položiv na oznobený kůtek palce při noze klůcek v naftě namo- 
čený. -Za několik hodin vznikl zánět růžovitý na tři palee rozšířený, a za oznobeninou 
naskočily dva puchýře, každý asi palce zdéli, obsahující žlutou syrovatinu. I zánět i pu- 
chýře se rovněž tak rychle pod studenými obkladky ztratily.  Hojněji potřebují naftu ho- 
moeopathičtí lékaři při nemocech psorických zvláště kožních, a jako alopathové při oznobenině. 
V tom ohledu jest znamenité, že Dr, Eichwald, prof. ve Vilně, nalezl v Baku a 
jeho okolí zvláštní tum panující vyražení, ježto přede vším cizince napadá. Jsou to čer- 
vené skvrny, pak pupeny a puchýře, které brzo usychají, při zanedbání však zlé vředy pů- 
sobí. Dr. Reinege, ruský kollegialní rada, nalezl, že, dáme-li po shasnutí plynu ruku 
k štěrbině, ze které hořel, cítine z počátku foukání teplého plynu ; na to zčervená kůže, 
zpuchne a zpotí se. "Tyto úkazy dostatečně svědčí o působení nalty na kůži. Dr.V. Staněk, 
Přehled kovkopectví v Čechách, v Moravě a Slezsku. 
Podáváme zde dle nejnovějších úředních zpráv přehled dolů v dotčených zemích, v 
nichž rozličné kovy (vyjmouc železo) se dobývají. O železných dolech podáme zvláštní zprávu, 
V Čechách. 
1. V prahovách. 
Zlato dobývá se u Kašperských hor a u Čušice.. V rule tamější vyskytuje se zlatonosný 
křemen v slojích a coucích.  Doluje se tam slabě. V potoku pod Kašperskými ho- 
rami ryžuje se taktéž zlato, ovšem též s velmi skrovným výsledkem. 
Jílové má v okolí břidlici s křemenitými couky, kteréž zvláště na místech, kde se 
křižují, zlato nesou. V hloubce jest křemen velmi chudý, Doluje se teď zvláště v 
Studeném Loužku se skrovným prospěchem. 
Toky, jihovýchodně za Příbramí; v žule jest tam několik zlatonosných couků, 
kdež se slabě doluje. 
Milešov, jihovýchodně za Příbramí; v žule jsou tam couky se zlatem a lestěncem 
antim. (Antimonglanz), znichž jeden na 3“ mocnýv 1000 centech 5 hřiven zlata chová. 
Knín má opuštěné zlaté doly; v potoku ryžuje se zlato se skrovným prospěchem, 
