256 
Cin. Zinuwald. Cínové rudy nalezají se v žule na hlinec chudé a v porlyru zajmuté. V 
žule této jsou nepravidelné mísovité spousty, soustředně se objímající, v nichž křemen, 
Slavkov (Schlaggenwald). V žule, rule a svoru nalezají se rudy cínové, nejvíce 
v drobnozrné žule, která v rule leží. S cínovou rudou vyskytují se též rozličné ne- 
rosty: apatit, kazivec, topas, molybdénový leštěnec, wolíram, kyz měděný a otrušíkový, 
hnědel a magnetová ruda. V Rudohoří dobývá se ročně 1000 centů cínu, nejvíce ze 
Slavkova. (Cínové doly jsou mimo to u míst: Nchónfeld, Sangenberg, Lauterbach, 
Kynžvart, Hirschenstand, Sauersack, Goldenhóhe (kdež se též zinek dobývá.) 
Otrušík. Havlovice u Domažlic. Ve svoru jest kyz otrušikový a železný vtroušen. 
Přísečníce (Pressnitz); ve svoru jest kyz otrušíkový s magnetovou rudou. 
2. V útvaru silurském. 
Stříbro a olovo. Příbram ; doly tamější náležejí k nejvydatnějším v Rakouském mocnářství. V 
Rudních couků jest asi 50. jenž běží od severu k jihu, mohutnost jejich jest mezi 1“ až 
6“, Ke dni chovají obyčejně železné rudy, do hloubky přibývá bohatosti a mohútnosti. 
V coukách nalezá se vápenec, hnědek, merotec, křemen, ocelek, hnědel, kyz železný, 
běloba, pyromorfit, blejno cinkové, antimon, leštěnec plavý (Fahlerz), olověný, tmavý, 
ryzí stříbro a ruda uranová, : 
Tak nazvaná skulina jílová, 1—6“ mocná, z temnomodrého jílu složena, uřezuje 
od východu k západu všechny couky. Za touto skulinou jsou sice také couky ale 
chudé. Roční výtěžek obnáší 45.000 hřiven stříbra a 20.000 centů olova a klejtu. 
Příbramské doly nacházejí se všechny na Březové hoře. U Jrkolnova a Bohutína ote- 
vřely se nové doly. 
Olovo. Střídro (Mies); v břidlici jest zde asi 60 conků odkrytých, od několika palců až 
na 1" mocných. Couky bývají proraženy kamenečnou břidlicí v slojích od "„“ až na 
několik sáhů mocných; sloje tyto jakož i couky jsou přeťaty slojem 1—2“ mocným, 
„Kiessl“ nazvaným, kterýž obsahuje rozdrobené kamení, písek, hlínu, vápenec a žluta- 
vou hmotu. Couky obsahují mimo leštěnec olověný, bělobu, pyromorfit, jíl, merotec, 
křemen, blejno zinkové a kyz železný. Ročně dobývá se asi 1400 centů čisté rudy. 
Podobné doly jsou též u Isabellenthalu a Peruarze blíž Stříbra, u Kladrub, u Stankova 
a Holejšova, u Karlovice, m Zvole blíž Královi. 
J. V útvaru permském. : 
Měď. Chrast mezi Českým Brodem a Černým Kostelcem, V hrubém, dílem drobivém dílem 
pevném pískovci nalezá se vtroušen malachit, měděný lazur, černá měděná ruda a něco 
kyzu a leštěnce měděného. Z rud těchto dobývá se teď skalice modrá. Tytéž rudy 
dobývají se také u Peklova, Tismice a u Střímelie blíž Skalice, 
(Dokončení) 
Schůzka přirodnického sboru Musea království Českého dne -18. července. 
Pan Ant. Fryč, kustos zoologické sbírky, ukazoval želvy a plazy této sbírky. Mluvil 
o znacích těchto řádů a jejich čeledí, při čemž musejní praeparaty koster, pak želvy 4 
plazy dílem v líhu uschované, dílem vycpané předloženy byly. Pan Jan Krejčí, kustos 
mineralogické sbírky, mluvil pak o nejnovějších pokrocích zeměvědy. Jmenovitě jednal 
o expedicí Dr. G. Bartha v střední Africe, o čemž příležitě obšírněji zde psáno bude. 
Obsah. 
Velbloud. Sestavil J. V. Houška. — | Učedlníci Saiští, Z Novalise preložil Ladislav Čelakovský. — Palny. 
Od Julia Saxa. —  NMrobnosti: O věčném ohni při Chvalinském moři. Podává Dr. V. Staněk. — 
Přehled kovkopectvť v Čechách, v Moravé a Slezsku. —— Schůzka přírodnického sboru Musea králov- 
ství Českého dne 18. července, 
Tiskem Bedřicha Rohlička, v Praze 1855. 
