288 
Povrchní tento popis p. Moigna nestačí ovšem k úplnému porozumění, pročež jsme 
se obrátili k jednomu z našich výtečných hodinářů, jenž v Paříži na výstavě svého zastu- 
pitele má, a bylo nám slíbeno, že bližší výklad toho stroje co nejdříve obdržíme. Nebu- 
deme pak meškati, výklad ten i čtenářům našim sděliti, 
3. Počtářský stroj (arithmométre) p. Thomase z Kolmaru. 
Od starodávna stávalo už rozličných nástrojů k usnadnění počítání. Znám jest Abacus 
římský ; Číňané, Turci a Rusové užívají dosaváde desk počtářských, s nimiž velmi zručně zachá- 
zeti umějí. Později slynuly Nepperovy hůlky (bacilli Nepperiani) ; r. 1791 zhotovil Grůson 
kotouč počtářský, o kterém Klůgel v mathem. slovníku svém obšírně pojednal. Tyto prosté 
nástroje srostly později v rozličné spůsoby strojů počtářských, více méně složených. První 
myšlénku podal Pascal, pak P Epine zvlášť se o to pokusil. Známo, že Leibnitz více než 
30.000 tolarů na tu samu věc vynaložil, ale cíle nedosáhnul. Podobně vedlo se i jiným, 
V Londýně vystavil p. Roth dvě takové mašiny, dosti zdařilé. Od r. 1827 vystoupil 
p. Babbage, i ponavrhl anglickému parlamentu, k účelu vyhotovení mathematických a námoř- 
nických tabulí vykázati jistou běžící summu na sestavení stroje počtářského, od něho velmi 
důmyslně vymyšleného. Parlament tu summu povolil, však stroj tento dosaváde ukončení 
nedošel. Nejnovější pokus o to sdělují nám vědecké žurnaly, že letošního roku vystoupl 
v Angličanech Šved Scheutz, jehož nástroj i tu výhodu má, že hned počet také vytiskne. 
Na výstavě Pařížské skví se nyní arithmométre p. Thomase z Kolmaru v dotud 
nedosáhlé dokonalosti a obsáhlosti, neboť počítá ciframi i 30číselnými, což ovšem summy 
sotva pochopitelné vydává. Složení toho stroje zakládá se na 15 válcích ocelových, na jedné 
polovici plochy hladkých, na druhé opatřených žlábky od celé délky válce až k 1/4 délky 
jeho ubývajícími. Spolu s nimi běží hřídele, nakterých 10zoubkovanána svém hřídeli pohy- 
blivá kolečka, jenž do žlábků sahají, a zevnitř na obalu celého stroje vlastní rukovětí 
k určitým cifrám přesmykati se dají. Na konci těchto hřídelů jsou též kolečka 10zubová, 
na jejichž zevnitřní ploše cifry od 0 až do 9 jsou naznačeny, na něž rafije ukazuje. Když 
se držátka na dané cifry postaví, uchopí se počtář kliky u předního válce a zatočí, načež 
rafije na průčelních cifernících tytéž dané cifry ukazují, pak se postaví druhá řada, zatočí 
Se zas,i ukazuje se na cifernících summatěch dvou řad atd., aneb kolik řad k sečtení podáno bylo. 
Stane-li subtrakce, točí se na protivnou stranu; má-li se násobiti, točí se tolikráte, kolikrát 
každá cifra činitele jednotek obsahuje ; má-li se vykonati divise, točí se naopak. Podobný 
pochod jest u potencí a kořenů. Tím spůsobem lze v nejkratším čase ohromné počty s ne- 
zvrátnou jistotou dokonati, které by jinak mnohodenní krušnou práci požadovaly. Stroj 
tento má ostatně tu výhodu, že velikost jeho při zrůstajících počtech neroste v poměru 
krychlovém, nýbrž v poměru pouze arithmetickém, což není bez vlivu na jeho cenu, která 
dosti mírná jest. Stroj kabinetní desíticiferní stojí 100 zl. stř.; součiny jeho jdou až do 
999,999.999. Stroj 16ciferní stojí 200 zl. stř.; součin jeho dosahuje 999 trillionů. Stroj 
na výstavě jde až do 30 cifer, totiž do kvintillionů. 
4. Elekiromagnetický automat k navíjení hedvábí z kokonů od p. Acharda. 
Stroj tento vyvádí práce, které sotva nejútlejší a nejobratnější prsty ženské s ta- 
kovou jistotou dovésti mohou, totiž nasazuje na místo přetržených vláken nové kokony na 
určité místo k zapřádání novému. Stává se to tím spůsobem, že vlákenko běží po malé 
tyčce, která s jinou naproti postavenou tyčku v neustálé rovnováze stojí; jak mile vlá- 
kenko se přetrhne, spadne převahu mající protityčka, dotkne se vodiče elektrického a zbudí 
magnetičnost železné podkovy, která zase působí na pohyblivé želízko, Jehožto pohybem 
jiná částka stroje nový kokon nastrčí a jej k dalšímu rozpředení pošine. Spojení s vodi- 
čem elektrickým přetrhne se potom, a stroj vrátí se do prvního stavu. V stroji tom užívá 
se nových mechanických zásad, kteréž budoucně velkých výsledků míti mohou. 
o S o o 700 
Obsah. 
Tetřevi. —= | Podivné spůsoby rozplemeňování se živočichů; Šepšal Dr. Bd. Gréger. — Palmy. Od Julia 
jd lana. Dokončení. kal O' vhizopo ech skořepnalých mnohokomůrkových vinutých, zvláště 0 Nautiloidech. 
Sepsal Dr. Jan Purkyně. == O tělesech vyhraněných. Od Jana Krejčího. Drobnosti: Nejpatrnejší 
předměty z letošní výstavý Pařížské, 
Tiskem Bedřicha Rohličku v Praze 1855. 
