296 
Tyto tři nauky povstaly současně na počátku nynějšího stolelí, když Cuvier svou srov- 
navací anatomii a Góthe metamorfosu rostlin sepsal; skoumání vývinu bylo již dříve za- 
počato, ale naukou stalo se též teprva v prvních letech nynějšího století. Důkladná 
pozornost, která se nyní vývinu přírodnin věnuje, zakládá se dílem na překvapujících 
a určitých výsledcích, jež tato nauka poskytuje, dílem na odporu proli dvěma prvním 
naukám, jimiž mnozí z počátku všechno vysvětlovali chtěli. Čím více ale nauky tyto 
pokračují, tím jasněji se poznává, že vespolek úzce souvisí, pročež se také jediným 
společným jmenem, morfologie č. tvarozpytu, naznačují. 
Jeden z nejzajímavějších výsledků těchto mnohostranných snah bylo poznání, že první 
stupně vývinu, takřka první obrysy rozličných ústrojenců ve mnohém ohledu souhlasí. Tak 
upomíná první počátek žáby na rybu, první počátek ssavce na pláka, čím později, tím více 
objeví se však rozdíly jejich. Méně cvičenému oku jest zpočálku nesnadno, rozeznati 
od sebe klíčící se žito, ječmen, pšenici, když se však obilí vymetá, rozezná je každé 
dítě; taktéž jest mladá opice k člověku mnohem podobnější nežli stará, a chlapec a 
holka v útlém věku podobají se k sobě často až ku podivu, kdežto ovšem po dvacíti 
letech omyl není možný. 
Jiný neméně zajímavý výsledek bylo poznání, že první počátky dokonalejšího 
ústrojence často nápadně se podobají k vyvinutému již ústrojenci nižšího spůsobu. Tak 
se n. p. podobá housenka, mladistvý to stav motýla, ke kroužkovým červům, pulci žab 
k rybám atd. Někteří filosofové tvrdili tedy, že každé zvíře ve svém mládí podobu 
nižších zvířat má a zponenáhla tvar více a více dokonalých nápodobňuje. 
Novějším skoumáním obmezil se však tento výrok dosti úzce. Tak jsou v živo- 
čišstvu měkkýši, členovci a obratlovci dle rozličných vzorů stvořeny; v rostlinstvu tak- 
též kapradiny, sosny a rostliny se síťožebrými listy. Tak mohou se k sobě podobati 
vejce plačí, ssavčí ba i rybí, nikoliv k těmto ale hlemejždí ; kel višně může se podobat 
ke klu dubímu, nikoliv ale ke kapradímu nebo borovému. 
Konečně připojuje se k tomu ještě to pozorování, které u rostlin vůbec, u zvířat 
ale jen při členovcích patrné jest, že díly rostlin a zvířat, které po sobě následují, po- 
kračující řadu tvoří, v níž po jednoduchém následuje složité, tvary mladistvé po tvarech 
vyvinutých. Pozorujeme ten poměr z jara na všech stromech; mladý výstřelek javora 
má dole velmi jednoduché a malé šupinaté listy, pak následují větší blánité lístky, vedle 
nichž někdy již laločnaté listy se pozorují, pak následují široké laločnaté listy na stop- 
kách a konečně květové listy. Tvary listů tvoří tedy na lodyze řadu, jakoby vývin je- 
diného listu v rozličném stáří představovaly- 
Trojích těchto pozorování upotřebíme též při skoumání listů. Budeme tedy nejdříve 
listy všech řádů rostlin mezi sebou porovnávati, pak listy jediné rostliny zdola nahoru na 
kmenu stopovati, a konečně rozličné tvary jediného listu v rozličném stáří pozorovati. 
Dříve však, nežli skoumání toto započneme, musíme si zodpovídali, co jmenem 
listu vyrozumíváme. Odpověd na to, myslí mnohý, dá každé dítě. (Nicméně vězí rost- 
linopisec při věci, zdánlivě lak snadné, předce v pochybnostech. Obyčejně jest sice 
snadno, uznali jistý díl rostliny co list, ve mnohých případech ale není to snadná věc 
list od kmenu rozeznati. Tak jsou n.p. vějíře kapradí takové ústroje, že je někteří za 
lodyhy, jiní za listy považují. Ovšem, namitné mnohý, jsou to snad zvláštní ústroje, 
jimž jmeno ani lodyhy ani listu nepřísluší. Skutečně si tak pomáhali také starší botani- 
kové, dávajíce každému ústroji, který s jinýmí nesouhlasil, zvláštní jmeno.  Počínáním 
