n 
919 
v bajce. V Australii stavěli osadníci nevědomky města na zlatých ložištích, a obyvatelé 
po dlouhá léta ani netušili, jaké bohatství v sobě chová písek, po kterém šlapou. 'To 
bylo n. p. v Bathurstu, v jednom z větších měst ve vnitřní Australii; neb když zpráva 
o nově vynalezených zlatých ložištích tam se donesla, byla drahocenmá látka táto i hned 
na ulicích a ve dvořích hojně nalezena, tak že i děti, které vidličkami, dřívky nebo i prsty 
před domem; ve dvořích a zahradách zem prohrabávali, často pěkný kousek zlata nalezly. 
Od té doby probudili se ovšem lidé ze své nevědomosti, a když zlatochtivost jejich více 
než kdy jindy se roznitila, uběhli do druhé krajnosti, hledajíce všude zlato. Tak psal nedá- 
vno jistý John Calvest, proslulý zlatokopec australský (který mimochodem řečeno v Australii 
sám 238 zlatých žil odkryl a viděl, jejichž cenu, počítajíc uncii za 3 libry šterlinků a 16 
šilinků, na 46,100,571,660 liber št. páčí) , knihu o rozšíření zlata ve Velké Britanii, v níž 
dokládá, že v kamenech a zeminách této země tolik zlata jest ukryto, že jen zapotřebí je 
. hledati, a tak největších pokladů dobyti. I sám vědecký zemězpyt poněkud této naději vstříc 
přichází, an nás nejenom učí, že zlato v skutku v drobounkých částkách všude v prahorách 
a v písečném nánosu řek obsaženo jest, nýbrž i důvodnou dormměnku vystavuje, že zlato v 
prahorních kamenech vůbec snad ani ne všude co ryzí zlato, nýbrž co křemán zlatitý obsaženo 
jest. Zrušením takového kamení na povětří vyloučil by se teprv tento kov ve své ryzosti. 
Kdyby pak n. p. v jediném centu žuly jen zrno zlata obsaženo bylo, jaké bohatství le- 
želo by pak ladem v milionech centech žuly v našem nábřeží a ostatních žulových budo- 
vách, ba snad i dokonce v našem jinak tak špatném, křemenitém dláždění! Však opusťme 
tyto straky na vrbě, za nimiž se prozatím jen samé bychy honí, a obraťme se tam, kde se 
žlutý kov v hmotnější podstatě jeví. 
Ke krajinám, kde se v nejnovější době ziato v značné hojnosti nalézá, patří jižní 
Afrika a severní Brasilie. "Dam byla v okresu pramenu řeky Oranžové, na severovýchod- 
ním pomezí osady Kapské na několika místech zlatá ložiště odkryta, zvláště u Smithfieldu, 
kde, se zlato v malých kavalech objevilo. Dva geologové, kteří tu krajinu skoumali, na- 
lezli zlato ve dvou souběžných žilách a též v písku onudolí. Též na řece Krai, která 'do 
Oranže se vlévá, bylo zlato v křemitých žilách plutonských hor odkryto, — Nová brásilská 
zlatá země leží m severního pobřeží, mezi řekou Amazonskou a Maranhao, a sice podél 
malé říčky Macassume, asi pod 1" jižní šířky a 489 západní délky od Paříže. Tato kra- 
jina jest prý ještě bohatší a vydatnější nežli sama Kalifornie a Australie, chybí ale dosa- 
“ váde více odůvodněných zpráv, nežli toto om dit. 
O perském prašku proti hmyzu. 
V Kavkazu potřebuje se již odedávní dobrý prostředek proti hmyzu, blechám; stě- 
micím, všem, mouchám atd., a sice jistý spusob červeného heřmánku. Vlastně užívá se 
dvou rostlin; Pyrethtum rosenm a P. carneum, které rostou všude v kavkazských zemích 
na vápnité a slinité půdě. Prof. Karel Koch popsal rostlinu tuto a její užívání nejdříve 
ve svém cestopisu kavkazském, načež Vídenští kupci si ji sjednali a po celé střední Evropě 
rozšířili. Rostliny se sbírají vletě a suší na slunci, jedna libra sušených květů obsahuje asi 
1000 kusů. Po usušení rozetře se květ nejdříve v rukou a pak na malých ručních mlýn- 
cích. Více nežli 20 dědim v kraji Alexandropolském zaměstnává se sbíráním této rost- 
liny. Dobrý prášek má barvu žlutozelenou a jest bez zápachu, © Účinek jest tak silný, 
že stačí iento prášek jen na postel vsypati, aby se všechen hmyz hned odstranil, Již na 
čerstvý červený heřmánek nesedá si žádný hmyz. Prášek podrží svou sílu několik let, 
lidem však ani v nejmenším nemí škodlivým nebo obtížným. Na každý spůsob zasluhuje 
při velkém rozšíření stěnic pozornost každého, kdo se těchto nemilých cizopasců © zba- 
viti chce. 
Dobývaní lihu z dřevěných vláken (drtin), 
Dobývání lihu z dřevěných vláken (drtin, papíru, lněných a bavlněných látek) jest 
sice lučebníkům již dávno známo, jelikož každému povědomo, že se podotknuté látky 
| sehnanou kyselinou sirkovou v cukr a ten zase kvašením v líh a kyselinu uhličnatou 
převésti dá. Nicméně dějí se teprva v nejnovější době pokusy o praktické vyvedení toho 
ve veliké míře, a také v Praze obírá se chvalně známý ředitel lučební dílny pan Anthon 
