920 
tímto předmětem. Povážíme-li, jaké nesmírné množství zemáků každoročně k dobývání 
lihu se zpotřebuje a cenu jejich ke škodě chudého lidu zvyšuje, jest prospěšný výsledek 
těchto zkoušek zajisté i pro národní hospodářství nanejvýše důležitý, 
Upozorňujeme při této příležitosti na radu, jakou slovútný lesník Hartig již před 
dvacíti lety udělil, totiž aby se škrob z listnatých stromů , kteříž jej na zimu ve velkém 
množství nahromadují, dobýval. Hartig ukázal, že se z dřeva rozdrobeného, v němž se 
buňky roztrhaly, pouhým vymýváním škrob ve velikém množství vydobývati dá. Drtiny, 
které na pilách, ba v každé domácnosti v znamenitém množství se nahromadují, a oby- 
čejně neupotřebené zmařují, jakož i mladé listnaté stromky , které v mlazí se vymýtují, 
mohly by dáti základ novému rozsáhlému průmyslu v tomto ohledu. 
Tak nazvané babi léto. 
K nejvýznačnějším úkazům na počátku podzimku náležejí, jak známo, ona hed- 
vábná, bílá vlákna, která větrem snadno zanášena, často ve velkém počtu po strništích lítají a 
jmeno, „babího leta“ obdržela. Teprva Bechstein vyskoumal, že vlákna tato pocházejí 
hlavně od černohnědého pavouka, jejž nazval Aranea obtextrix. Pavouk tento vyskytuje se 
v srpnu a říjnu na strništícha přezimuje tamtéž, načež z jara po polích, lukách a pahor- 
cích se toulá. Z mládi žije tento pavouk hlavně při zemi ; za krásného podzimního dne 
vyleze jich po vyschnutí rosy třeba několik tisíc na trávu a strniště, potahnouce je útloun- 
kou sití, tak že pole v jistém směru ve světle slunečném jako postříbřené vypadá. Větrem 
odtrhávají se tato vlákna a plovou v povětří. Tuto cestu větrnou nevykonává pavouk 
bezděčně, jak se mnozí domnívají, nýbrž jest to jeho vlastní umění, spůsob podivné vě- 
troplavby, © čemž příště obšírněji promluvíme. V druhém letě přede pavouk silnější síť 
mezi travou a obilím, z toho ale nedělá se již babí léto. Potrava pavoučků těchto záleží 
hlavně v malých lítacích mšicích a jiného malého hmyzu, čímž polím a zahradám ne- 
málo prospívají. 
Přehled kovkopeciví v Čechách, Moravě a Slezsku. (Vizčislo 8.) 
Zbývá nám ještě uvésti doly v Moravě a Slezsku, kde se všechny jenom na horský 
uzel prahorního Sněžníka a na břidličnaté Jesenické hory obmezují, , É 
Olovo.  Altdorf v Moravě, severně od Římařova (Rómerstadt). Zde se doluje v couku 
na 50“ mocném v mastkové, chloritové břidlici 4 ve svoru, který stříbronosný leštěnec 
olověný, blejno zinkové a kyz železný obsahuje. j j sk 
Zlato, olovo a měď. Odergrund ve Slezsku, jihozápadně od Zukmantlu. Zde se nalézá 
v prahorních břidlicich pět hlavních couků, z nichžto jeden na I—1l/“ mocný le- 
štěnee olověný a jiný 1—1Y,“ moený železný kyz obsahuje a druhdy sídlem živého 
dolování byl. Nyní se pracuje jen slabě ; rudní couky chovají zlatonosný leštěnec 
olověný, zlato- a stříbronosné kyzy železné a měděné, obsahující v centu 16—49 
liber olova, 2—3 loty stříbra a asi '/; lotu zlata. 
Stříbro a olovo. Johannisberg ve Slezsku, východně od. Zukmantlu. V prahorní bři- 
dlici jest zde sloj s arsenovými a železnými kyzy, které zlato, Stříbro a olovo chovají. 
Baniš ve Slezsku, západně od Opavy. V prahorních břidlicích jsou couky se 
stříbronosným leštěncem olověným, kdež se druhdy živě dolovalo, nyní ale jen po 
lhůtách pracuje. i Je koa: ; 
Měď. Hohenthal ve Slezsku jihozápadně za Wůrbenthalem; v prahorní břidlici jest sloj 
měděných a železných kyzů, též malachit a měděná lazur, kteréž se v dolech dobývají, 
L L =< <—————————————————— 
Obsah. 
Ještěrka beznohá čili beznožka obecná. — O poměrech ornice rukou lidskou. Sepsal Dr. Jan Palacký. — 
O tvarech listů vůbec. Od Julia Saxa. — © O horském ledu v Alpách. „Od Jana Krejčího. — „Sko- 
rec čili kos vodní (Cinclus aguaticus). — © Nástiny životopisu českých přírodoskumců. Od Dr. Viléma 
Weitenwebra. VIL František Adam Petřina. — Drobnosti: Nejpatrnější předměty z letošní výstavy 
Pařížské. — | Kyslík, dusík a kyselina uhličnatá v ohledu zemězpylném. — Ledová moře v Evropě. — 
Nové zlatonosné kraje. — O perském prášku jsroti limyzu. © — Dobývání líhu = dřevěných vláken 
(drtin). — Tak nazvané babí léto. — © Přehléd kovkopectvé v Uechách, Moravě a Slezsku. 
E R DY M === === === === == === = = = = 
Tiskem Bedřicha Rohlíčka, v Praze 1855. 
