994 
vejce, tak,že za den 7%; gr. se vypařuje.. Proslá váha jednotlivých látek vaječních jest 
podle Prouta v průměru následující : skořápka se. šlupinou činí w 1000 asi 106.9 dílů, 
bílek asi 604.2, žloutek, 288.9. — což k usnadnění paměli bez velké chyby činí pro- 
centů skořápky 10, bílku, 60, žloutku 30, 
b) 0 poměrné váze čili hulnosti celého vejce a jednotlivých jeho částí dovíme se 
následujícím spůsobem. 
Předně vyměří se prostorní obsah vejce.. Vezme se několik vajec a ponořují. se 
po sobě v nádobce skleněné, na krychlové couly (moje nádobka byla dělena. na couly 
výnské) zevrubně vyměřené nebo gradirované, do vody destillované při teplotě střední 
asi 469 R, Vejce ponořené vytiskne z místa tolik vody, co má samo prostorního ob- 
sahu. Našlo se, že jeho obsah, činí v průměru 2'/, rýnského krychlového coule. 
V tom samém objemu jest vody 793 gr., tedy potažní váha (793: 920—1: 1,163) 
vejce celého; = 1,163 podle Baudrimonla. 
blánky podskořepní = 0 A 
zevnějšího bílku = 1041 “ 
vnitřního bílku = 14,04% a 
hořejší části žloutku — 1,0295 = 
dolejší „ i = 10315 > 
Nápadné tu jest, že zevnější, tekutější bílek svou potažnou tíží jen tak málo se 
liší od vnitřního hustějšího, což se snad lím vyložit dá, že jest dosti bohatý ma soli, 
a že hustý bílek něco málo mastných částek v sobě chová. 
Rozdíl pak váhy hořejšího, očku (zárodku) bližšího žloutku podává nám vysvětlení 
výjevu, že očko, ať obracíme vejce jak chceme, vždy nejsvrchnější míslo zajímá, o čemž 
v čísře 2. Živy I. r. obšírněji promluveno. 
c) Přicházíme k rozboru lučebnému hlavních částek a látek vaječních. Budeme 
je považovali pořádkem, jak se nám od zevnitřka do vnilřka naskylují. 
1. O:vskořápce: vaječné. První pohled na skořápku vejce slepičího más, učí, že 
jest látky kamenné a zvláště: vápenné. Že však není pouhé vápno, nýbrž i organické 
látky obsahuje, poznáváme ze zápachu pálené skořápky a též z toho, že šlupku bílou 
podskořepní od vnitřní stěny skořápky načisto odstřanili nemožno. jest, a že, rozpustí- 
„me-li vápenné částky v rozředené vodou kyselině solíkové nebo dusíkové, zbývá blánka 
té samé llouštky, jako byla skořápka, sestávající z dvou vrslev, z vnitřní vláknilé, skoro 
toho © samého. tkaní jako jest šlupka bílá, a z látky zevnější huspenité, bezvlákné. Obě 
tylo vrstvy jsou vápennými solmi skrz mnaskrz proniknuty. — Skladba skořápky jest 
následující : 
Podle Vauguelina podle Prouta 
Uhličanu vápničitého ©- 89,6.. ©. 97 a něco málo koslanu horčičitého 
kostanu: vápnitého © «- 57.. « 4 
lálkynzvířecíu s ein. Vah- © 
7777400702400 | 
Z těch málo amalysí již poznali můžeme, jak velké rozdíly lučebné mohou býti 
Y skořápkách rozličných vajec, což, mimo ústrojní povahu jednotnickou, hlavně, záleží na 
pokrmu, jaký se slepicím podává, zdali více nebo méně vápna v něm obsaženo, Známo 
že slepice za čas pilného kladení vajec. oklobávají mallu se zdí, vedeny vlastním pudem 
nebo hladem,.aby potřebě vápna u vylyořování, skořápky vaječní pomáhaly. , Nenaskyl- 
ne-li se jim potřebné látky vápenné, nesou vejce s velmi tenkou skořápkou, odstra- 
