398 
buněk žloutkových, a. ještě něco. mastných látek aetherem nerozpustitelných, Pak, se; še- 
trně odleje aether a nechá, v; mírném; teple, vypáchnouli. Zbytek na dolejšku, nádoby 
jest míchanina rozličných mastnot, které se dalšími postupy, rozdělují. Našly, se, tam, 
hlavně mastné kyseliny: Elain (olejovina), Margarin (sádlovina) a něeo Cholesterinu. (žlučo- 
paluku), Však, není ještě rozhodnuto,, zdali tyto, mastnoty již, původně v. čerstvém 
žloutku -se nacházejí, anebo tepry, při. slání a kysání vplyvem vzdušného kyslíku se 
utvoří. Gobley; který se tímto zpytováním hlavně zanášel, přijímá prvotní indifferentní 
(lhostejnou,; ani kyselou ani žiravinnou) látku Glycerinu podobnou, již Lecithin (28x08 = 
žloutek) jmenuje a která přijímáním kyslíku. v oné, mastnoty se. přetvořuje, vylučujíc 
spolu -kyselinu: phosphoglycerinovou.. Gobley: udává mnohotu, těchto mastnot ve. vejci 
slepičím vesměs na 21,304 procentů; 
Co smíšením žloutku s aetherem mazavé bílé látky na, zpodku se nabéře,, jest 
látka živočišná, k bílku velmi podobné, tak,že až do novějších časů za pravý, bílek. dr- 
žána byla. Také lím se rovná bílku, že v ní rozeznati se. dá, druh, látky, rozpustitelný 
a nerozpustitelný, Prvnější ze své rozpušlěniny ve vodě, kyselinami organickými (octem, 
šťávelovkou, kyselinou vinnou aj.) pak i obyčejnou kyselinou, kostíkovou docela; se nesráží;; 
teprv, sirková a solíková, spůsobují při 60% lehké, opalisování, až pak, při 139—76" jemné 
klčky se srážejí. Od obyčejného rozpuslitelného bílku. se, jen; tím liší že také bez při- 
dání octa nebo, soli při vyšší teplotě (však ještě před, lečkou varu) se, sráží ;; olověnými 
a měděnými solmi se nesráží, ovšem pak aelherem, Sražitelný, Vitellin. podobá se též ve; 
všech vlastnostech sražené bílkovině ; jen tím se od, ní podle Baumhauera hlavně; liší žlout- 
kovina, že mimo síru též koslík v sobě zajímá, jak to následující rozbor Gobleyův ukazuje: 
uhlík 52,264 
vodík 7,249 
dusík 15,061 
síra 1,170 
kostík 1,020 
kyslík — 23,236 
100,000, 
Kostík pak s vápnem ve spojení se nachází. 
Lehmann pro toto spojení s kostíkem, pro jeho lehkou rozpustitelnost v, salmiaku 
a soli kuchynské a zvláště pro jeho sražitelnost z rozpušlěnin pomocí syřilka (Laab); 
považuje Vitellin z větší částky za sýrovinu, ostatně smíšenou s, bílkovinou- a mázdři= 
čkami buňkovými. Také Cerebrin byl od Gobleye nalezen ve žloutku, který se. též; po- 
dílem kostíku vyznačuje. 
Chevreul nalezl ve žloutku dva spůsoby barviva, jedno žluté, druhé červené, které 
se z něho dají pomocí studeného alkoholu vytáhnouti, Červené barvivo má v sobě- že- 
lezo a v aelheru těžce se rozplývá, žlulé jest bez železa; obě bývají. s. mastnolami 
žloutkovými úzce spojena. Také něco málo vlastní kyseliny ve žloutku nalezeno, kterou) 
Gobley za mlékovou udává. 
Lehmann obdržel z 30 vajec slepičích 466,2 grammů: žloutku, což dává na jedno 
vejce průměrem 15,54 grammů čili 207 granů (1 gramma = 13 /a. Vídensk,. granu),, 
tedy asi deset %, tíže celého vejce jak nahoře. 
Mnohost vody v žloutku obnáší mezi 48 a 55%. 
Neorganických látek nalezl Polek 1,523% 
