949 
dravci vodní a bahenní za nimi se ženou, léž zrnožravci, kuřata a slepice velmi si v 
nich libují; a kdož pak nepozoroval vrány, které oráče následují, pilně vyorané dešťovky, 
pondravy a jiný hmyz sbírajíce? Jistý zpytatel dal ke dvěma velkým pijavkám koňským 
do sklenice dešťovku, na kterou onyno hned dychlivě se vrhly; jedna přední, druhá 
zadní konec uchvátila a tak hllavě každá díl svůj soukala, že po chvíli hlavy jejich se 
dotýkaly. Několik hodin na to byly obě mrtvé. Zdali z pokažení žaludka nebo z jiné 
příčiny konec svůj vzaly, ani sekce obratně vyvedená nemohla rozhodnouti. Brouci stře- 
vlci (Carabicina, Laufkáfer) a větší tisícinožky ustavičně je pronásledují, zvláště tyto 
poslední, a často viděti, jak před nimi dešťovky prchají. Měl jsem sám příležitost viděti 
v zahradě boj mezi dešťovkou as 5 palců dlouhou a broukem střevlcem prostřední veli- 
kosti (Feronia nigra). Dešťovka náramně sebou zmílala a hleděla zákeřníka, který 
ji čelisti své do předních kroužků byl zaťal, setřásti, Nemeškal jsem divokého pána klep- 
nouti, načež upustil, avšak sotva dešťovka rychle prchati počala, hned zas na ni se vrhl 
a předešlý zápas počal, i neupustil, dokud ještě dvakrát rázně pokárán nebyl, načež de- 
šťovka šťastně do své asi střevíc vzdálené díry se dostala. 
Přílišně-li se dešťovky v zahradách rozmnožují, obyčejně se hubí, což se děje 
spůsoby přerozličnými, ježto bývají vyčítány v hospodářských a zahradnických spisech i 
novinách, Přítomnost dešťovek prozrazuje se prací jejich a pak tím, že kal svůj vydá- 
vají v podobě nahromaděných červíčků. Takové hromádky na ušlapaných cestách, zvláště 
v zahradách, jsou prý jistá znamení brzké deštivé povětrnosti. Dešťovky rychle z děr 
svých vylézají, strčí-li se do země kolík nebo rýč a udeří-li se na něj, což zemí olřese ; 
též ryje-li na blízku krtek, před kterým prchají. Jiný prostředek jest rozpuštěnina vápna 
ve vodě, na kterou také hned vylezou. Na květinové hrnce třeba pouze rukou zatlouci, 
aby je vylákal, a pak mohou se hubiti, což ostatně v zahradách a sadech ochotně za- 
stává drůbež domácí. 
Připomenutí hodné jest, že v jistých okolnostech, které posud určiti se nedají, 
pozorováno na dešťovkách fosforické svítění. Starší jeden zpytatel pozoroval to jednou ve 
Francouzsku v noci, kde celý plot svítící pokryt byl dešťovkami, a u některých z nich 
prý vlastnost tato ještě i v zajetí téměř 10 dní se zachovala. 
Staré lékárnictví z dešťovek asi patero léků připravovalo, mezi nimi nálevy, soli 
a olej, schválené co neomylné proti zimnici, střílení v oudech a chřadnutí jich. 
Vysvětlení obrázků. 
Obr. 1. představuje vláskovku (Nais proboscidea) velmi slabě zvětšenou, s tenoun- 
kým vláskovitým rypáčkem, tělem po stranách dlouhými štětinkami opatřeným ; přirozená 
velikost jest 2—4 čárky. 
Obr. 2. Veliká dešťovka v přirozené velikosti se strany zpodní se štělinami po- 
(stranními, a. ústa, b. zadní konec uříznut, tam spatřuje se roura střevní. Na kroužku 
21 jsou dva otvory, kde (dle Okena) vychází semeno, ma 33 dva k vycházení vajec. 
| Kroužky 40—43 jsou tak nazvané sedlo. : 
Obr. 3. Přední konec větší dešťovky se strany břišní; aaa, bbb jsou dvě řady ma- 
lých důlečků, ze kterých malé ku pohybu sloužící štětinky, pouhým okem sotva viditelné, 
- vystupují. 
Obr. 4. Střední část dešťovky otevřená se strany břišní; a požerák, b uzlina ner= 
vová požeráku, c jícen, II žíla břišní, h žaludek přední, f žaludek svalový, gg střevo já- 
