372 
také žloutek nezralého vajíčka od vejcevodu pohlcen bývá, z čehož povslávají vejce 
neobyčejně malá, o nichž v č. 14. str. 339 řečeno bylo. 
Jakmile žloutek v první krajině vejcevodu se octne, dostáva lam blánku, sesilu- 
jící čili Dutrochetovu, o které jsme jednali v č. 14. str. 336, Zdá se, že žloutek, 
pouhou svou počáteční velmi něžnou mázdřičkou obalen, mechanickým nállakům „zvláště 
na počátku, kde ještě bílkem se nepokryje, odolali by nemohl, kdyby záhy hned při 
svém vchodu takovou sesilující blánkou pokryt nebyl. Tato blánka není samorostlá, 
nýbrž povstává vylučováním vlaslní bílkoviny, která vyprejštivši se ze svých žlázinek 
okamžitě ztvrdne a v pevnou vláknovinu se obrálí. Toto ztuhnutí se však, neslává 
jenom tam, kde žloutek s blánou slizní této první krajiny vaječníku se stýká, nýbrž po 
celé její délce, tam kterou žloutek. již minul, i, tam do které přijíti má, počátek to 
šňůry žloutkové. 
Z této krajiny, blánou sesilující a počátky šňůrek opatřen, dostane se žloutek sví- 
ráním vejcevodu puzen do druhé krajiny, kde se bílek výlučuje a okolo žloutku ob- 
kládá. Nejprvé sem vnikne šňůrka vláknitá, obalí se bílkem a dalším během se zakroutí; 
pak následuje žloutek a první vrstvou bílku se pokrývá, pak zase šňůrka zadní po- 
dobně se zakrucující. "Tak vejce, závitkovým chodém ve vejcevodu pokračujíc, též zá- 
vitkovitě vrstvami bilkovými obaleno bývá, až dojde k úžině, kde počíná krajina třetí. 
Zde bude potřebí promluvili podrobněji 0 spůsobu a prostředcích, jakými vejce ve 
vejcevodu se pohybuje. Nálevka a první krajina jsou náležitě vlákny svalovými opatřeny 
tak, že úplně dostačují pohybům potřebným. V krajině však druhé, kde bílkovina se 
vylučuje, jest vlastní blánka svalová tak, tenká a neznačná, že by solva sama pohybování 
a pokračování vejce spůsobila. Ktomu jí napomáhá obojí okruží vejcevodu. Když jeho 
vlákna svalová s obou slran se skracují, přivře se lím obvod a chodba vaječníku, a vejce, 
stane-li se to na jeho zadním konci, lm se ku předu postrčí, na předním-li, na- 
zpět se pošoupné; všestranně-li tlak tento se vyvádí, slane vejce. Působí-li okruží stří- 
davě, tu se vejce s bílkem. okolo své osy oláčí a závilkovilč v chodbě, postupuje. Z toho 
Ikových a mnohonásobné zatočení šňůrek uvnitř bílku. 
vysvítá závitkovité složení vrslev bí 
ytvořování jako dráhu ukazují též závitkovitě běžící 
Tomuto závitkovému pohybování a VY 
ohyby žlázkoviny bílkové. 
Vejce bílkem dokonale opalřené doslane se k úžině, tam kde počíná, oustí krajiny 
třetí. V télo se nevylučuje více bílek, nýbrž podskořápeční bílá papírová blánka. Jak mile 
vejce s bílkem do ní vstoupí, dostane blánku na spůsob čepičky. Ta dalším postupem 
zaobalí celé vejce, a na zadním ostrém konci se uzavře, kdežto bílek ku blánce pa- 
pírové ouzce přilne, což činí svaz Treberův. Vejce ve vejcevodu postupuje tupým kon- 
cem napřed, což se dá takto vyložiti. Když se žloulek bílkem obalen chodbou vejce- 
vodu ku předu tlačí a překonáváním staženého dolud jeho slřeva dráhu sobě otvírá,- 
nahrne se odporem látka vaječní, a tímto se slává vejce na onom předním konci tlustší 
a tupější, an zadní konec zůstávaje za předním něco se prodlouží a přiostří. Snad 
k takovému vytvořóvání zevnější podoby vejce přispívá i La okolnost, že ku předu 
v prvnější své činnosti blána slizna více bílku vylučuje a nahromaďuje, než na zadním 
konci, kde již něco vyčerpána jest, A 
Podobně znamenati  oučinky takového cestování od mísla k místu na bláně papí- 
rové; která na tupém konci vejce tlustější bývá a z vícera vrstev složena, na ostrém 
tenší a jednodušší, proto také tam po snešení ukazuje se vypařováním vzdušní dulinka 
