974 
Obrálíme-li opětně svou pozornost na všeliké chorobné stavy vejce, najdeme již 
o nich úplné vysvěllení. Odkazujeme tu členáře na Z. č. 11. p. 339 a 340, kde o ne- 
pravidelných a chorobných vejcích mluvíno bylo. 
1. Zdá se, že zárodní plámka nebo očko syé pravidelné podoby dosáhne teprv 
na dráze, kterou koná vejcevodem, kde zúrodnění se stává a rychle změny nastanou, 
které u zvířat s maličkými vejci dělením žloutku se stávají,- Kde zúrodnění nepředchá- 
zelo, stanou se na očku takové změny, které jeho zúrodilelnost ruší. , 
2. Vejce docela kulatá stanou se tím, že dutina mateřníku kulatá jest. Je-li tato 
podlouhlá, bude též vejce podlouhlé; je-li vejee v ostří neb ocásek prodlouženo, musil 
i mateřník býti téže podoby. To samé platí, je-li vejce smačknuté nebo uprostřed súžené, 
3. Vejce rozplývavá budou laková, u nichž se ani šlupka bílá, ani skořápka pro 
chorobu třelí a čtvrté krajiny vejcevodu nevytvořily, která tedy jen žloutek a bílek mají, 
ježto se při snešení smísí a beztvárně vykalují, : 
4. Mázdřička Dutrochetova ukazuje sice rozličné odchylky, zvlášlě silná vlákna 
nebo uzliny, což však na vyvinování nevplývá, 
5. Šňůrka bývá někdy násilným kroucením od bílku utržena, azplývá volně v bílku, 
Také položení očka k šňůrkám bývá nepravidelné, což pochází z toho, že žloutek od 
nálevky pohřížen do pravého položení nepřišel, což svůj počátek i ve vaječníku samém 
míli může, kde očko na nepravém místě se. ubyořilo. 
6. U vejcí hadích neb baziliškových nachází se místo žloutku stočená blánka na 
spůsob červíčku, To si lakto vykládám. Vejcevod pohltil sice vaječníkové vajíčko, to se 
však nerozpuklo, žloutek svůj nevydalo, vrátivši se i se stopkou na své místo. Tím zdrážděná 
blánka slizná krajiny první vyloučí blánku Dutrochetovu, která zavinuyši se pokračuje dále, 
do krajiny druhé, kde se okolo ní bilek nahromadí, pak dostane v krajině třetí šlupku, ve 
čtvrté skořápku , načež pravidelně snešena má podobu pravého vejce, ač žloutku nemá, 
| 
| 
| 
t 
| 
